---
name: legal-decision
description: This skill should be used when writing legal decisions (החלטות) for betterment levy appeals (היטל השבחה) and licensing appeals (רישוי). It applies low temperature for accuracy and high token output for elaborate legal analysis with citations from case law.
---

# סגנון כתיבת החלטות - דפנה תמיר

מדריך זה מלמד לכתוב החלטות של ועדת ערר לתכנון ובניה בסגנון של יו"ר הוועדה דפנה תמיר. המדריך עוסק אך ורק בסגנון הכתיבה, במבנה, בביטויים ובשיטה האנליטית. הפסיקה הרלוונטית תסופק בכל ערר בנפרד.

סוגי עררים: היטל השבחה (מספרי 8xxx), רישוי ובנייה (מספרי 1xxx), תכנון (מספרי 1xxx).


## 1. זיהוי סוג הערר והטון

מספר הערר קובע את הטון. ערר רישוי (1xxx) נכתב בטון חם יחסית עם אלמנטים אנושיים בסיום. ערר היטל השבחה (8xxx) נכתב בטון קר, יבש ומקצועי, ללא רגשות.

סוג הערר משפיע על טון הכתיבה, על פתיחת הדיון (רחבה עם הקשר תכנוני ברישוי לעומת ישירה בהיטל השבחה), על סיום ההחלטה (פסקת סיום חמה ברישוי שנדחה לעומת סיום יבש בהיטל השבחה), ועל יחסי החלקים במסמך.


## 2. מבנה המסמך

### 2.1 כותרת והרכב

המסמך נפתח בכותרת מובנית הכוללת: שם המוסד (מדינת ישראל, ועדת ערר לתכנון ובניה, מחוז ירושלים), מספר תיק, הרכב הוועדה (יו"ר וחברים), שמות הצדדים ובאי כוחם, והמילה "החלטה".

### 2.2 סדר הפרקים

הרקע העובדתי מתחיל ישירות בסעיף 1, ללא כותרת מפורשת. לאחריו באים: "תמצית טענות הצדדים" עם תת-פרקים לכל צד (טענות העוררים, עמדת הוועדה המקומית, עמדת מבקשי ההיתר), ואז "דיון והכרעה", ולבסוף "סיכום" או "סוף דבר".

כשהוועדה המקומית קיימה דיון מנומק, ייתכן פרק נפרד שמצטט את הפרוטוקול לפני הטענות. כשהדיון בפני ועדת הערר הוסיף מעבר לכתבי הטענות, ייתכן תת-פרק "הדיון בפני ועדת הערר" או "הבהרות".

כותרת הסיום: "סיכום" מועדף בעררי היטל השבחה ובדחיות. "סוף דבר" מועדף בעררי רישוי ובקבלות. לא "סיכום והכרעה".

### 2.3 כותרות משנה

כותרות משנה מופיעות רק כשיש הבחנה בין צדדים (טענות העוררים, הוועדה המקומית, מבקשי ההיתר) או בין נושאים מרכזיים שונים. בפרק הדיון וההכרעה הכלל הוא אסה רציפה אחת ללא כותרות משנה, והמעברים נעשים באמצעות ביטויי מעבר טקסטואליים. החריג: כשיש מספר נושאים נפרדים לחלוטין (למשל: "הבקשה להקלה בגובה המבנה" ואז "התייחסות לטענות נוספות שעלו בכתב הערר"), מותרת כותרת נושאית.

### 2.4 מספור סעיפים

מספרים עוקבים לאורך כל המסמך: 1, 2, 3 וכו'. אין איפוס מספור בין פרקים. המספור ממשיך ברצף מ-1 עד הסוף.


## 3. סגנון ניסוח

### 3.1 אורך סעיפים

בחלק הרקע והטענות: סעיף טענה רגיל הוא 40-60 מילים (פתיחה, טענה, פירוט, השלכה - לא פחות מ-3 משפטים). סעיף תגובה הוא 50-80 מילים (דחיית הטענה, נימוק, ראיה). סעיף עם ציטוט הוא 80-150 מילים (הקדמה, ציטוט, הסבר). סעיפי גשר בלבד הם 15-30 מילים ("נבהיר כי...", "כך גם נציין..."). הממוצע הכולל: 45-55 מילים לסעיף.

בחלק הדיון וההכרעה: הסעיפים ארוכים יותר משמעותית. סעיף ניתוח רגיל הוא 40-80 מילים. סעיף עם ציטוט מקיף מפסיקה או מהחלטה מרכזת יכול להגיע ל-200-600 מילים - ואין לפצל ציטוט כזה למספר סעיפים. הממוצע בדיון: 80-120 מילים לסעיף כולל ציטוטים.

דוגמה לסעיף טענה תקין (כ-40 מילים): "העוררים טוענים כי נפל פגם מהותי בהליך ההמצאה. לטענתם, תכניות הבנייה והבקשה להיתר לא הומצאו לידיהם כנדרש. העוררים מדגישים כי אי-ההמצאה מנעה מהם את האפשרות להתנגד במועד, ולטענתם מדובר ב'מחטף' שנועד לעקוף את זכות ההתנגדות של בעלי הזכויות בנכס."

### 3.2 יחסי הזהב - חלוקת אחוזים

ערר רישוי שנדחה (1xxx): פתיחה 0.5%, רקע 15-25%, טענות 30-40%, דיון 37-50%, סיכום 2-9%. מאפיינים: פתיחת דיון עם הקשר תכנוני רחב (5-8 פסקאות), אלמנטים אנושיים בסיום.

ערר רישוי שמתקבל (1xxx): רקע כולל ציטוט מפרוטוקול הוועדה 30-40%, טענות כולל השלמת מסמכים 20-30%, דיון עם ניתוח נימוק-נימוק 35-45%, סוף דבר 3-5%. מאפיינים: פתיחת דיון ישירה, דיון ארוך עם חזרות מכוונות, סיום עניני.

ערר רישוי שמתקבל חלקית (1xxx): רקע כולל ציטוט מפרוטוקול 25-35%, טענות כולל השלמת טיעון 25-30%, דיון 40-47%, סיכום 2-3%. מאפיינים: פתיחת דיון עם מיפוי מתחים (3-6 סעיפים), דיון ארוך עם ציטוטים נרחבים מהוראות תכנית ונספחים, סיכום מינימלי-אופרטיבי. ראה: בית הכרם 1126/25.

ערר היטל השבחה (8xxx): פתיחה 5-7%, רקע 6-18%, טענות 13-25%, דיון 32-48%, סיכום 3-4%. מאפיינים: פתיחה ישירה, הרבה ציטוטי פסיקה, סיום יבש.

### 3.3 הגדרות בשיטת "להלן"

פורמט קבוע: (להלן: "שם ההגדרה"). ההגדרה מופיעה במירכאות כפולות, בסוגריים לאחר האזכור הראשון. ניתן להגדיר שני מונחים חלופיים עם קו נטוי: (להלן: "התכנית" או "תכנית הל/435"). דוגמאות: (להלן: "הבקשה להיתר"), (להלן: "הבניין" / "המקרקעין"), (להלן: "התקנות").

### 3.4 ציטוטים ארוכים

ציטוטים ארוכים מפרוטוקולים, תכניות או פסיקה מוצגים כבלוק נפרד עם כניסה. לעיתים עם הערה "(הדגשת הח"מ)" או "(הדגשת הח.מ.)". ציטוטים ארוכים הם כלי מרכזי - דפנה מעדיפה לצטט בלוק ארוך אחד (200-500 מילים) מתוך החלטה מרכזת שכבר ריכזה את הפסיקה, במקום לצטט כל פסק דין בנפרד.

### 3.5 תמונות ונספחים

תמונות ותשריטים משולבים בטקסט עם הפניה מילולית: "להלן מתוך נספח האדריכלות והבקשה להיתר שם ניתן לראות את הדברים:", "להלן תמונת המגרשים הרלוונטיים מתוך מערכת ה-GIS של הוועדה המקומית", "להלן מתוך נספח הבינוי המצורף להוראות התכנית". העיצוב הטכני נעשה בשלב הוורד.

**תבנית "להלן מתוך [שם המסמך]:" — חובה.** בכל מקום שמתייחסים למסמך מקור (הוראות תכנית, פרוטוקול דיון, בקשה להיתר, נספח, חוות דעת) — יש להוסיף placeholder "להלן מתוך [שם המסמך המדויק]:" לפני ציטוט ישיר או תמונה. זו תבנית מחייבת, לא אופציונלית. דוגמאות: "להלן מתוך הוראות התכנית:", "להלן מתוך פרוטוקול הדיון:", "להלן מתוך הבקשה להיתר:". (לקח מ-1200-25 קרית ענבים; ראה legal-decision-lessons.md #42)

### 3.6 קיצורים משפטיים

עו"ד (עורך דין), ב"כ (בא כוח), עוה"ד (עורך הדין), יח"ד (יחידת דיור), מ"ר (מטר רבוע), תב"ע (תכנית בניין עיר), רמ"י (רשות מקרקעי ישראל), ר"ר / בר"ר (רשות רישוי), סה"כ (סך הכל).

### 3.7 פורמט תאריכים ומספרים

תאריכים: DD.MM.YY (לדוגמה: 12.06.25 או 17.4.2024). מספר תכנית: 102-1170893 או הל/435. מספר בקשה להיתר: 20250337. גוש וחלקה: גוש 30322 חלקה 77 מגרש 13.

### 3.8 עקרונות כלליים

הקורא צריך להבין את ההקשר המלא מקריאת ההחלטה בלבד. תן הקשר מלא ואל תניח שהקורא מכיר את התיק. ציטוט עדיף על תמצות כשיש מסמך מקור. פרט מספרים ונתונים מדויקים ("10 מתוך 14 דירות (71.4%)" ולא רק "רוב"). הסבר מונחים ("במסלול הירוק, קרי היתרים תואמי תכנית").


## 4. הצגת טענות הצדדים

### 4.1 טענות העוררים

מבנה סעיף: מספר, תיאור הטענה, פירוט, השלכות לטענת העוררים. ביטויים: "העוררים טוענים כי...", "לטענתם...", "העוררים מדגישים כי...", "עוד ציינו כי...", "לטענתם מדובר ב...", "העורר מוסיף וטוען כי...", "לחיזוק טענתו, מצביע העורר על...", "לחיזוק טענותיו...". טענות מהדיון: "בדיון הוסיפו וטענו העוררים כי...", "בדיון הוסיפה וטענה העוררת גב' [שם] כי...". הבהרות: "במסגרת הודעת העורר כי הצדדים לא הגיעו לפתרון מוסכם ביניהם צירף העורר הבהרה וטען כי...".

### 4.2 עמדת הוועדה המקומית

פתיחה: "במסגרת כתב התשובה ובדיון בפנינו הוועדה המקומית הציגה את עמדתה באופן מפורט." ביטויים: "הטענה המרכזית הינה כי...", "הוועדה המקומית הציגה נתונים מפורטים לעניין...", "הוועדה המקומית הבהירה כי...", "הוועדה הוסיפה כי...", "הוועדה המקומית טוענת כי...", "הוועדה המקומית מוסיפה כי...", "עוד טוענת הוועדה המקומית כי...", "לבסוף טוענת הוועדה המקומית כי...".

### 4.3 טענות מבקשי ההיתר

ביטויים: "מבקשי ההיתר דוחים מכל וכל את הטענה...", "לטענתם...", "מבקשי ההיתר מציינים כי...", "מבקשי ההיתר מבהירים כי...", "עוד מציינים מבקשי ההיתר כי...", "מכל מקום, מבקשי ההיתר...", "לגופו של עניין...", "לאור האמור, מבקשי ההיתר עותרים ל...".

### 4.4 כללים

הפרדה ברורה בין הצדדים - כל צד בפרק נפרד. סדר קבוע: עוררים, וועדה מקומית, מבקשי היתר. אין שילוב של טענות צדדים שונים באותו סעיף.


## 5. ביטויים ומעברים

### 5.1 ביטויים כלליים

"לפנינו" - פתיחת המסמך ("לפנינו שני עררים..."). "לענייננו" - מיקוד בנקודה רלוונטית. "נבהיר כי" - הבהרה חשובה. "כך גם נציין כי" - הוספת נקודה משלימה. "מדובר ב..." - הסבר עובדתי. "כפי ש..." - הפניה למידע קודם. "ואשר עניינם/עניינה ב..." - הגדרת נושא. "ככל ש..." - תנאי. "הרי ש..." - מסקנה. "מכל מקום" - מעבר לטענה חלופית. "לגופו של עניין" - מעבר לדיון המהותי. "אדרבא" - טענה נגדית חזקה. "קרי" - הסבר/פירוש. "כאמור" - הפניה לדבר שנאמר קודם. "בענייננו" - מעבר מכלל לפרט.

### 5.2 ביטויי מעבר בפרק הדיון

"ועל מנת לא לצאת בחסר" - פתיחת obiter dicta / נימוקים נוספים. דוגמה: "אך יחד עם זאת ועל מנת לא לצאת בחסר מצאנו להוסיף..."

"נציין כי טענות אלו נטענו בלשון רפה" - הכרה שטענות חלשות אבל נדונות. דוגמה: "...אך יחד עם זאת נדרשנו אליהם מכח הלכת שפר."

"עינינו הרואות" - סיכום ביניים לאחר ציטוט ארוך.

"נוסיף." - מעבר קצר (משפט אחד) לפני ציטוט נוסף.

"אם כן" / "אם כך" - הסקת מסקנה מציטוט או ניתוח. דוגמה: "אם כך, לעת הזו, הגישה הנוהגת היא ש..."

"למעלה מן הצורך" - דיון שאינו הכרחי להכרעה אבל נכתב מטעמים אסטרטגיים.

"ברי כי" - מסקנה מובנת מאליה.

"נפנה ל..." - פתיחת ניתוח של סעיף חוק/פסיקה.

"למיטב הבנתנו" - עמדה זהירה בסוגיה שטרם הוכרעה.

"נשלים ונציין" - תוספת אחרונה לפני הסיכום.

"מכל האמור לעיל" - מעבר לסיכום.

"נשוב על כך כי" - חזרה מכוונת על עקרון חשוב שכבר נאמר. דוגמה: "נשוב על כך כי ההחלטה לאישור הבקשה אין בה בכדי להוות כל הכרעה קניינית."

"דא עקא" - הצגת הבעיה המרכזית או מה שסותר את הטענה.

"ובמילים אחרות" - חידוד/פרפרזה של נקודה שנאמרה.

"הגענו לכלל מסקנה כי" - מסקנה מרכזית (בפתיחת דיון).

"לא נוכל לקבל" - דחיית עמדה/טענה.

"מקובלת עלינו" - קבלת עמדה.

"התרשמנו כי" - מסקנה מהדיון/ממסמכים.

"נחדד כי" - חידוד נקודה קודמת.

"סיכומם של דברים" - פתיחת סיכום מהותי לפני "סוף דבר".

"המסקנה מכל האמור היא כי" - מסקנת ביניים מקיפה.

"לעמדתנו" - עמדת הוועדה.

"בנסיבות אלה" - מעבר מעובדות למסקנה.

"נזכיר כי" - תזכורת לעקרון ידוע.

"מצאנו כי" - קביעה עובדתית.

"שוכנענו כי" - קביעה לאחר בחינה.

"על כן ולו רק מסיבה זו" - ניטרול טענה חלשה לפני ניתוח מעמיק.

"יחד עם זאת, מצאנו לנכון לדון בשאלה העקרונית" - מעבר לדיון עקרוני למרות דחייה.

"נסכם כי" - מעבר לסיכום ביניים.

"משכך" - הסקת מסקנה מהאמור.

"הדברים מתחדדים שעה ש..." - חידוד נוסף לאור נסיבות נוספות.

"נחזור על כך כי" - חזרה מודגשת על קביעה חשובה.

"זאת ועוד" - הוספת נימוק נוסף.

"יתרה מכך" - חיזוק הנימוק הקודם.

"לאור כל האמור לעיל" - פתיחת סיכום סופי.

"נפתח בכך כי" - פתיחה של הדיון (לא של המסמך).

"נפנה בעניין זה להחלטת..." - הפניה לתקדים.

"הדברים משליכים על שיקול הדעת ב..." - קישור בין ממצא למסקנה.

"רוצה לומר כי" - הסבר/פרפרזה אלטרנטיבית.

"נוצר מצב בו" - הצגת בעיה/מצב עובדתי.

"לכך נוסיף כי" - הוספת נדבך נוסף לטיעון.

"יש אולי להצר על כך ש..." - הערה ביקורתית עדינה (כלפי מוסד תכנון).

"עם ההבנה לטענה זו של העוררים, אין בידנו לקבלה" - acknowledge-reject מרוכך.

"ברי כי משאב הקרקע יקר לבעליו ולציבור" - הצדקת שימוש יעיל בקרקע.


## 6. השיטה האנליטית - "איך לחשוב" לפני "איך לכתוב"

> **מסמך המתודולוגיה המלא:** [`docs/decision-methodology.md`](../../docs/decision-methodology.md)
> מסמך זה עוסק בטכניקות הכתיבה של דפנה. לתאוריית ההחלטה הכללית — מבנה סילוגיסטי, איזון, steel-man, טכניקת סנדוויץ', הפרדת ממצאים ממסקנות — ראה את מסמך המתודולוגיה.

### 6.1 שומר הסף - שאלת הסף

לפני שנוגעים בטענה לגופה, השאלה הראשונה היא: "יש לעוררים בכלל זכות ערר?" זו לא רק שאלה פרוצדורלית - זו מסגרת הניתוח כולה. **סייג חשוב:** שאלת הסף היא כלי אסטרטגי, לא חובה. בתיקים עם שאלות מהותיות חזקות (חניה, שימור, קווי בניין), דפנה עשויה לדלג על שאלת הסף ולדון ישירות בגוף העניין — במיוחד בקבלה חלקית. ראה: בית הכרם 1126/25 — דילגה על ס' 152 לחלוטין.

### 6.2 קילוף מסכות - סיווג הטענות

לוקחים כל טענה ובוחנים מה מתחת למסכה. האם טענה של "סטייה מתכנית" היא באמת סטייה, או השגה על התכנית עצמה? האם טענה קניינית לבשה כסות תכנונית? הטכניקה: לכתוב במפורש "טענות שהוצגו בכסות של טענות תכנוניות" - לחשוף את האסטרטגיה, לא רק לדחות אותה.

### 6.3 עיגולים קונצנטריים - בניית שכבות

לא לענות על כל טענה בנפרד. לבנות פירמידה של שכבות הגנה: שכבה חיצונית (אין זכות ערר כלל), "אך יחד עם זאת..." שכבה שנייה (גם אם הייתה - אין סטייה מתכנית), "למעלה מן הצורך..." שכבה שלישית (גם על המריטים - ההחלטה נכונה), "עוד נשלים..." שכבה רביעית (הטענות הקנייניות - מקומן בערכאה אחרת). ההחלטה נהיית חסינה מערעור - גם אם בית המשפט לא יקבל שכבה אחת, השכבות האחרות עומדות בפני עצמן. **הערה:** מבנה השכבות מתאים בעיקר לערר שנדחה (כמו הכט 1180-1181). בקבלה חלקית, דפנה עשויה להשתמש במבנה חלופי: הקשר → מיפוי נקודות מתח → ניתוח נושא-נושא → הוראות מעשיות. ראה: בית הכרם 1126/25.

### 6.4 הכרה-דחייה-ניתוב

לעולם לא לומר שהטענה לא לגיטימית. במקום זאת: להכיר ("אכן, לעוררים עומדת זכות להגיש התנגדות קניינית"), לדחות ("אולם הדין לא נתן בידי אותו בעל זכות גם זכות ערר"), לנתב ("מקומן של הטענות להתברר בפני המפקח על הבתים המשותפים").

### 6.5 מיפוי מצב הדין

כשיש שאלה משפטית שטרם הוכרעה, לא לבחור צד ולצטט. למפות את כל המצב: פסיקה A (דעת רוב - כיוון X), עתירה/ערעור, עמדת המדינה (כיוון Y), פסיקה B (חזרה מ-A), ערעור תלוי ועומד (טרם הוכרע), מסקנה: "לעת הזו, הגישה הנוהגת היא ש..."

### 6.6 נדיבות אסטרטגית - למעלה מן הצורך

השימוש ב"למעלה מן הצורך" הוא אסטרטגי: מראה שגם על המריטים התוצאה זהה, מונע טענה של "לא שמעו אותנו", יוצר תקדים גם בשאלות שלא היו חייבים להכריע, בונה קו פסיקתי עקבי.

### 6.7 ניטרול טענה חלשה לפני ניתוח מעמיק

כשיש טענה שאפשר לדחות מסיבה טכנית פשוטה, אבל יש גם שאלה עקרונית מעניינת מאחוריה - דפנה קודם מנטרלת את הטענה ("על כן ולו רק מסיבה זו נכון היה לדחות את הערעור ולסיים את הדיון"), ואז עוברת לדיון עקרוני ("יחד עם זאת, מצאנו לנכון לדון בשאלה העקרונית האם..."). זה מאפשר ליצור תקדים עקרוני מבלי להסתמך על הטענה החלשה.

### 6.8 טכניקת החידוד ("שארפנינג")

חזרה מכוונת על נקודות מפתח, כאשר כל חזרה מוסיפה זווית חדשה. דפנה משתמשת ב"נחדד כי...", "נשוב על כך כי...", "הדברים מתחדדים שעה ש...", "נחזור על כך כי..." - כל אחד מהביטויים האלה לא חוזר על מה שנאמר אלא מוסיף שכבה נוספת של ניתוח.

### 6.9 מנגנון פרשנות תכנית

כשצריך לפרש תכנית בניין עיר, דפנה עוברת ארבעה שלבים: ראשית, בחינת לשון התכנית (ציטוט מדויק מההוראות, בחינה האם ההוראה מחייבת או מנחה, חיפוש ניסוחים מחייבים כמו "בכל מקרה", "לא יעלה על"). שנית, בחינת תכלית התכנית (מה המטרות שהוגדרו, האם מדובר בתכנית נקודתית או כוללנית, מי היו היוזמים). שלישית, בחינת ההיסטוריה התכנונית (מה קבעו תכניות קודמות, האם התכנית החדשה החמירה או הקלה, מה המגמה). רביעית, בחינה ראייתית (היתרים שניתנו באזור, תצלומים, תשריטים, הדמיות).

### 6.10 ניתוח "בית בודד" בתמ"א 38

כשעוסקים בחיזוק/הריסה של בית בודד (להבדיל מבניין מגורים רב-קומתי), אינטרס החיזוק מפני רעידות אדמה מוחלש. דפנה מציינת זאת במפורש: "עסקינן בחיזוק בית בודד ועל כן... לא קיים באופן מלא אינטרס חיזוק כזה המצדיק את אישור מלוא הזכויות." המשמעות: שיקול דעת זהיר יותר באישור מלוא הזכויות מכוח תכנית 10038, במיוחד בנושאי קווי בניין וחניה. "הדברים משליכים על שיקול הדעת באישור הבקשה להיתר." ראה: בית הכרם ס' 41.

### 6.11 תכנית אב כ"מגן" מפני תכנון אד-הוק

כשקיימת תכנית אב/מדיניות לאזור, דפנה משתמשת בה כדי לאמת שהיתר בודד לא יוצר חריג: "קיימת תכנית אב אשר מקלה על בחינת הבקשה... החשש לאישור היתר מכח תכנית 10038 על מגרש בודד ללא ראיה כללית אינו קיים למעשה." דפוס: בדוק אם יש מדיניות → ציטוט הסעיפים הרלוונטיים → מסקנה שההיתר "משתלב עם ראיה כללית קיימת" ולא "מכתיב תכנון עתידי לסביבה". ראה: בית הכרם ס' 42.


## 7. כתיבת פרק הדיון וההכרעה

### 7.1 עקרונות כתיבה

אסה רציפה אחת - ללא כותרות משנה (חריג: נושאים נפרדים לחלוטין). מסקנה בפתיחה - הפרק נפתח עם המסקנה ואז מפרט את הנימוקים. ציטוטים ארוכים ומקיפים - העדפה לבלוק ציטוט אחד ארוך על פני פיצול. הפניה להחלטות מרכזות - במקום לצטט כל פסק דין בנפרד, הפניה להחלטה שכבר ריכזה את הפסיקה. שכבות ניתוח - מסקנה, נימוק ראשי, "אך יחד עם זאת", נימוק משני, "למעלה מן הצורך", obiter.

### 7.2 פתיחת הדיון - לפי סוג ערר ותוצאה

ערר רישוי שנדחה (פתיחה רחבה, 5-8 סעיפים): הדיון נפתח עם הקשר תכנוני רחב שמכין את הקורא. הקשר פרוצדוראלי (1-2 פסקאות) על ניסיון גישור שלא צלח. מהות דיני התכנון כעקרון (2-3 פסקאות) על יצירת פיתוח ואיכות חיים. איזונים בתכנון (1-2 פסקאות) על התחשבות בכל המעורבים. ערך ההתחשבות באחר (1-2 פסקאות). ייחוד המקרה (1 פסקה) - "בענייננו, אנו נדרשים לערוך את האיזונים הללו ולבחון האם...". רק אחרי 5-8 פסקאות אלה - צלול לעניין הספציפי עם מסקנה.

ערר רישוי שמתקבל (פתיחה ישירה, 1-2 סעיפים): "לאחר שמיעת טענות הצדדים ועיון במסמכים שהוגשו, הגענו לכלל מסקנה כי דין הערר להתקבל בכפוף למספר תיקונים בבקשה להיתר כפי שיורחב להלן." ואז הערה פרוצדורלית אם צריך.

ערר היטל השבחה (פתיחה ישירה עם מסקנה): "לאחר שבחנו את טענות הצדדים ונערך דיון בפנינו בו נשמעו בהרחבה, החלטנו בשלב ראשון כי [המסקנה]. אך יחד עם זאת ועל מנת לא לצאת בחסר ומאחר ונשמעו הצדדים בפנינו מצאנו להוסיף מספר הערות והכל כפי שיפורט להלן;"

ערר על פרשנות תכנית / סטיה ניכרת (פתיחה עם שאלה מרכזית): "כאמור השאלה המרכזית בערר הינה בחינת הבקשה ל[נושא הערר]." ואז ניטרול טענות חלשות, ומעבר לדיון עקרוני.

ערר רישוי שמתקבל חלקית (פתיחה במיפוי מתחים, 3-6 סעיפים): 1-2 פסקאות כלליות על ערך התכנון ואיזון אינטרסים. "בערר דנן עולות שאלות כיצד והאם..." → רשימה של 4-6 נקודות מתח ספציפיות בתיק (בבולטים), כל נקודה מתארת ציר מתח בין אינטרסים מנוגדים. "כל הנקודות לעיל עומדות לפנינו ולשם כך קראנו, שמענו את הצדדים..." → מעבר לניתוח. ראה: בית הכרם ס' 37-40.

### 7.3 מסלול דיון לפי סוג ערר

**ערר רישוי שנדחה - מסלול שכבות הגנה:**
פתיחה רחבה עם הקשר תכנוני (5-8 סעיפים). ניתוח זכות הערר (2-4 סעיפים). טענות קנייניות - אין זכות ערר (1-2 סעיפים ארוכים עם ציטוט מקיף מהחלטה מרכזת). דחיית טענות סטייה מתכנית (3-5 סעיפים). "למעלה מן הצורך" - היתכנות קניינית (אופציונלי). התייחסות לטענות ספציפיות (2-3 סעיפים קצרים).

**ערר רישוי שמתקבל - מסלול נימוק-נימוק:**
פתיחה ישירה עם מסקנה. הדיון מאורגן לפי נימוקי הדחייה של הוועדה המקומית. לכל נימוק: הצגת הנימוק ("באשר ל[נימוק] - הוועדה המקומית קבעה כי..."), ניתוח ("מעיון ב... / לא נוכל לקבל... / מקובלת עלינו..."), מסקנת ביניים ("משכך..." / "על כן..."). כשיש היבט קנייני - "נשוב על כך כי..." מופיע לפחות פעמיים (בדיון ובסיכום).

**ערר על פרשנות תכנית / סטיה ניכרת:**
הצגת שאלה מרכזית (1 פסקה). ניטרול טענות חלשות (1-2 פסקאות) - "על כן ולו רק מסיבה זו נכון היה לדחות". מעבר לדיון עקרוני (1 פסקה) - "יחד עם זאת, מצאנו לנכון לדון בשאלה העקרונית". ניתוח מקיף (5-15 פסקאות) באמצעות מנגנון פרשנות התכנית בארבעת שלביו: לשון, תכלית, היסטוריה תכנונית, בחינה ראייתית. ציטוטי פסיקה משולבים (2-3 פסקאות). מסקנה (1-2 פסקאות) עם "נסכם כי" או "לאור כל האמור לעיל".

**ערר היטל השבחה:**
פתיחה ישירה עם מסקנה. ניתוח ישיר - ציטוטי פסיקה מרובים. סיום יבש.

**ערר היטל השבחה — הכרעה מפוצלת (שמאי מייעץ):**
תת-מסלול חוזר: הוועדה מאשרת את עצם החבות אך אינה קובעת את גובה ההיטל — ממנה שמאי מייעץ. פתיחה: זהה למסלול הכללי — "עניינו של ערר זה בדרישת תשלום היטל השבחה...". ללא סיפור תכנוני רחב. דיון — שלב משפטי: הכרעה בשאלת עצם החבות. ניתוח הטענה המרכזית (בד"כ "זכות מוקנית") מול ההקלה שהתבקשה. ציטוטי פסיקה inline — הפניה להחלטות ועדת ערר קודמות ללא בלוק ציטוט מלא. ביטויי מפתח: "אנו סבורים כי...", "בניגוד לעמדת העורר...", "לא ניתן לטעון כי...". מעבר לשלב השמאי — 3 ביטויי גישור: (א) "בכל הנוגע לטענות לגבי מקדמים... וכל טענה בעלת אופי שמאי **ניתן יהיה לעלות בפני השמאי המייעץ**." (ב) "על כן, לאור האמור **אנו ממנים שמאי מייעץ** אשר יערוך שומה להערכת ההשבחה במקרקעין כתוצאה מאישור ההקלה..." (ג) "השמאי המייעץ ינהל את הדיון **בהתאם לתקנות התכנון והבניה (סדרי דין בבקשה להכרעה לפני שמאי מכריע או שמאי מייעץ), התשס"ט-2008**." — נוסחה קבועה. הוראות המשך: "לאחר קבלת השומה המייעצת יהיו רשאים הצדדים להגיש את השגותיהם בתוך 30 יום לוועדת הערר ולאחר מכן תתקבל החלטה באשר לאופן קידום ההליך." סיום: **ללא** כותרת "סיכום" / "סוף דבר" — זורם ישירות מהוראות המינוי לחתימה "ניתנה פה אחד היום...". הוצאות: לא מוזכרות (ההליך טרם הסתיים). ראה: נווה יעקב 8070/25.

**ערר היטל השבחה — מסגרת תלת-שכבתית לניתוח "תכנית צל":**
כשעורר טוען ש"תכנית צל" מאושרת הופכת זכויות להקלה לזכויות מוקנות, הניתוח מתבצע בשלוש שכבות נפרדות:
*שכבה 1 — נורמטיבית* (שלילת המעמד המשפטי): "תכנית צל אינה מקור נורמטיבי לאישור זכויות... אינה 'מבטיחה' אישור זכויות עבור השכן." ביטויי מפתח: "תכנית צל הינה תכנית המבקשת... להראות היתכנות בניה על ידי יתר בעלי הזכויות ו/או השלכת הבניה עליהם, על הבניין ועל הסביבה." כלל: תכנית צל = המחשה, לא מקור נורמטיבי.
*שכבה 2 — פרוצדורלית* (ההקלה ניתנת פר-מבקש): "גם בהיתר חבקין התבקשה הקלה שאושרה, הקלה אך ורק להיתר שהתבקש ולזכויות שהתבקשו מכוחו. ההקלה לא התבקשה עבור כל דיירי הבניין... בקשה להקלה ופרסומה יש בצידם שיקול דעת... באופן ייחודי לכל בקשה לגופה." כלל: אישור הקלה לדייר א' ≠ זכות מוקנית לדייר ב'.
*שכבה 3 — שמאית* (הכרה בערך ראייתי, ניתוב למישור הנכון): "העובדה שאושרה תכנית צל יש בה מידת וודאות גבוהה יותר באשר לסיכוי כי תאושר ההקלה... ולכך **משקל שמאי** בהערכת ההשבחה." כלל: תכנית צל משפיעה על **ההסתברות** (מישור שמאי), לא על **הזכות** (מישור משפטי).
סדר הניתוח: תמיד שכבה 1 → 2 → 3. לא לדלג — גם אם שכבה 1 מכריעה, יש ערך בכל שלוש לביסוס ולמניעת ערעור. ראה: נווה יעקב 8070/25.

**ערר רישוי שמתקבל חלקית — מסלול מיפוי מתחים + ניתוח נושאי:**
פתיחה במיפוי מתחים (3-6 סעיפים): הקשר כללי קצר (1-2 פסקאות), רשימת נקודות מתח ספציפיות בתיק (4-6 בולטים), מעבר לניתוח. אין שימוש בשכבות/עיגולים קונצנטריים — ניתוח לפי נושאים: כל נושא מקבל טיפול מלא (הצגה → ציטוט הוראות תכנית → פסיקה → מסקנה). נושא חניה/תשתיות מקבל טיפול מעמיק במיוחד עם ציטוטים ישירים מהוראות תכנית ונספחים. טענות ספציפיות (מטרדים, עצים, בור מים) — 1-2 סעיפים תמציתיים לכל אחת. סיכום מינימלי — רק הוראות אופרטיביות (2-3 סעיפים). ראה: בית הכרם 1126/25.

### 7.4 טכניקת "ציטוט דרך החלטה מרכזת"

במקום לצטט כל פסק דין בנפרד, דפנה מפנה להחלטה שכבר ריכזה את הפסיקה: "בכל הנוגע ל[נושא], נפנה לניתוח המקיף שערכה ועדת הערר במסגרת ערר [שם] (פורסם בנבו) משם עולה כי..." ואז ציטוט בלוק ארוך (200-500 מילים) מתוך ההחלטה המרכזת שכוללת הפניות לפסיקה רלוונטית. הסיום: "אם כך, לעת הזו, הגישה הנוהגת היא ש..."


### 7.5 שלושה מקורות פסיקה — אל תבלבל

המערכת מפרידה בין **ארבעה** קורפוסי פסיקה. כל אחד מהם משמש למטרה אחרת ויש כלי MCP נפרד לחיפוש בו:

| קורפוס | טבלה | כלי חיפוש | תפקיד |
|---|---|---|---|
| לימוד סגנון | `style_corpus` | (לא לחיפוש תוכן) | ממשק /training — ניתוח "הקול" של היו"ר: טון, ביטויי מעבר, מבנה פסקאות. **אין לחפש כאן תוכן משפטי.** |
| החלטות ועדות ערר | `case_law` (`source_kind='internal_committee'`) + `halachot` | `search_internal_decisions` | **כל** ועדות הערר לתכנון ובנייה (כל המחוזות). מסונן לפי `district` ו-`chair_name`. מקור לעקביות פנימית ופרקטיקה ארצית. |
| פסיקת בתי משפט | `case_law` (`source_kind='external_upload'`) + `halachot` | `search_precedent_library` | בתי משפט: עליון, מנהלי, בג"ץ. **המקור היחיד לציטוטים מחייבים בבלוק י לפי CREAC.** |
| ציטוטים ידניים | `case_precedents` | `precedent_search_library` | quotes שצורפו לתיק ספציפי בעבר. פר-תיק, ידני. |

**הזרימה הסטנדרטית בבלוק י — חפש במקביל:**
1. `search_internal_decisions(district="ירושלים")` — האם ועדת ערר ירושלים הכריעה בסוגיה? (עקביות פנימית)
   - אם יש תוצאה רלוונטית: הצג תחת **"החלטות ועדת ערר ירושלים"** והתייחס לה בניתוח.
2. `search_internal_decisions()` (ריק = כל המחוזות) — פרקטיקה ארצית של ועדות אחרות.
   - הצג תחת **"החלטות ועדות ערר אחרות"** — כמשל/השוואה, לא כמחייב.
3. `search_precedent_library` — כלל מחייב מבית משפט לפסקת CREAC.
   - הצג תחת **"פסיקת בתי משפט"** — זה המקור לציטוט מחייב.
4. אם הצדדים הפנו לפסיקה שלא בקורפוס — דפנה מעלה אותה דרך `/precedents` ב-UI.

**חשוב:** החלטות ועדת ערר הן פרקטיקה, לא מחייב. ציטוט מחייב בבלוק י מגיע רק מ-`search_precedent_library`.

**איסור על המצאת ציטוטים** — ציטוט פסיקה חייב להגיע מאחד מהקורפוסים. אם אין הלכה מאושרת תומכת בנקודה — אל תמציא; ציין שהנושא דורש הוספת פסיקה לקורפוס.


## 8. כתיבת סיכום / סוף דבר

### 8.1 ערר שנדחה

הכותרת: "סיכום". פתיחה: "לאור כל האמור לעיל, הערר נדחה." מבנה: תתי-סעיפים עם אותיות עבריות (א. ב. ג. ד. ה. ו.), כל תת-סעיף = נימוק מסכם.

בערר רישוי שנדחה בלבד - לפני "הערר נדחה", מופיעה פסקת סיום חמה ואנושית. לדוגמה: "טרם סיום נבקש לציין כי כתיבת החלטה זו לא הייתה קלה והדיון נשמע בפנינו בזמנים לא קלים. אנו מצרים כפי שציינו כי הצדדים לא הגיעו לידי הבנות והלוואי ולא היינו נדרשים לכתיבת ההחלטה. אנו תקווה כי חרף אי ההסכמות ישכילו הצדדים לייצר יחסי שכנות טובה כל אחד בדרכו ובעולמו תוך התחשבות והבנה הדדית לצרכי האחד כלפי שכנו." בערר היטל השבחה שנדחה - סיום יבש בלבד.

### 8.2 ערר שמתקבל

הכותרת: "סוף דבר". פתיחה: "לאור כל האמור לעיל, הערר מתקבל בכפוף ל..." או "אשר על כן, לאחר שמיעת הצדדים...". מבנה: סיכום רציף בפרוזה (3-5 פסקאות), כל פסקה מסכמת נימוק אחד, הוראה אופרטיבית. אין פסקה חמה. הסיום עניני: "בנסיבות העניין, אין צו להוצאות."

### 8.3 ערר שמוחזר לדיון

הכותרת: "סיכום" או "סוף דבר". מבנה: הוראות ממוספרות לוועדה המקומית ("תבחן", "תערוך", "תדון").

### 8.4 ערר שמתקבל חלקית

הכותרת: "סיכום". פתיחה: "לאור כל האמור לעיל, הערר מתקבל באופן חלקי." מבנה: 2-3 סעיפים אופרטיביים בלבד — מה מתקבל (בבולד), מה נדחה, תנאים נוספים. ללא חזרה על נימוקים (ההנמקה כבר בדיון). ייתכן ללא התייחסות להוצאות. ללא פסקת סיום חמה. ראה: בית הכרם ס' 84-86.

### 8.5 חתימה

"ניתנה פה אחד, היום [תאריך עברי], [תאריך לועזי]." חתימות יו"ר ומזכירת ועדת הערר.

### 8.6 הוצאות

"בנסיבות העניין, אין צו להוצאות." (או "יש צו להוצאות בסך...") בקבלה חלקית — ייתכן שההוצאות לא יוזכרו כלל.


## 9. דפוסים ייחודיים

### 9.1 חזרה מכוונת - "נשוב על כך כי"

בהחלטות קבלה שיש בהן היבט קנייני, דפנה חוזרת מספר פעמים על עקרון מרכזי: "נשוב על כך כי ההחלטה לאישור הבקשה אין בה בכדי להוות כל הכרעה קניינית ואין בה בכדי לגבור על כל הוראה אחרת על פי דין." כלל: בכל ערר שמתקבל ויש בו היבט קנייני, לשלב "נשוב על כך כי..." לפחות פעמיים - פעם בדיון ופעם בסיכום.

### 9.2 השלמת מסמכים

בתיקים מורכבים, לאחר הדיון ניתנת החלטה המאפשרת השלמת מסמכים. זה מתועד: "בסופו של דיון התקבלה החלטה המאפשרת השלמת מסמכים ואכן הגישו העוררים השלמת מסמכים הכוללת: [פירוט]. הוועדה המקומית השיבה וטענה כי [תשובה]." השלמת המסמכים מוצגת בסוף פרק הטענות.

### 9.3 הפניה לפרקדים של ניסיון גישור

"במסגרת הדיון בוועדת הערר הוסכם כי הצדדים ינסו לבחון דרכים להגיע לפתרון מוסכם ולבדוק דרך אפשרית לרבות קידום תוכנית נקודתית. במסגרת הודעת העורר כי הצדדים לא הגיעו לפתרון מוסכם ביניהם..."

### 9.4 עמידה על חוסר ראייתי

כשהעורר מעלה טענה בלי תימוכין: "מעבר לציון [מה שהוצג], לא הציג העורר כל תיעוד או אסמכתא להוכחת טענתו זו. בנסיבות אלה, לא עלה בידי העורר להרים את הנטל הראייתי הנדרש להוכחת טענתו בדבר [הטענה] כביכול."

### 9.5 למרות זאת - בדיקה עצמאית

גם כשהטענה לא הוכחה, דפנה בודקת בעצמה: "למרות זאת, ולמעלה מן הצורך, בחנה ועדת הערר את [מה שנבדק] והעלתה את הממצאים הבאים:..."

### 9.6 ציטוט הוראות תכנית

כשמצטטים מהוראות תכנית, דפנה מדגישה (בולד) את המילים המכריעות ומוסיפה ניתוח: "הניסוח הברור והחד-משמעי של ההוראה, בצירוף המילים 'בכל מקרה', מעיד על הכוונה ליצור מגבלה קשיחה."

### 9.7 אבחנה בין מחייב למנחה

"הנספח מבטא את נפח הבינוי המוצע והוא מנחה בלבד למעט לעניין [מה שמחייב]." הדגש המיוחד על מעמדן המחייב של הוראות מסוימות, להבדיל מיתר הוראות מנחות.


## 10. רשימת בדיקה

### רקע עובדתי
סעיף פתיחה "לפנינו..." או "עניינו בערר על החלטת...". תיאור הנכס והבקשה. הגדרות עם "להלן". ציטוט מהתכנית/פרוטוקול. תמונות רלוונטיות (מיקום מסומן). פירוט הליכים.

### טענות הצדדים
פרק "תמצית טענות הצדדים". טענות העוררים. עמדת המשיבים (הוועדה המקומית + מבקשי ההיתר). מספור רציף לאורך כל הסעיפים.

### דיון והכרעה
בדרך כלל אין כותרות משנה - הכל באסה רציפה (חריג: נושאים נפרדים). מסקנה בפתיחה. ציטוטים מקיפים מפסיקה בבלוקים ארוכים. ניטרול טענות חלשות לפני ניתוח מעמיק. מעבר לדיון עקרוני עם "יחד עם זאת, מצאנו לנכון...". שימוש בטכניקת החידוד ("נחדד כי", "נשוב על כך כי"). אם פרשנות תכנית - ארבעת השלבים (לשון, תכלית, היסטוריה, ראיות). אם קבלה עם היבט קנייני - "נשוב על כך כי..." לפחות פעמיים.

### סיכום / סוף דבר
"סיכום" (דחייה/היטל השבחה) או "סוף דבר" (קבלה/רישוי). מבנה סיכום לפי תוצאה (תתי-סעיפים בדחייה, פרוזה בקבלה, הוראות בהחזרה). ערר רישוי שנדחה: פסקת סיום חמה ואנושית. הוצאות. חתימה עם תאריך עברי ולועזי.

### סגנון כללי
שימוש ב"להלן" להגדרות. ביטויים ייחודיים לכל צד. ציטוטים ארוכים כבלוקים נפרדים. קיצורים משפטיים עקביים. אורך סעיפים מותאם (40-60 בטענות, 80-120+ בדיון). הקורא מבין את התיק רק מקריאת ההחלטה.


## 11. מבנה ההחלטה — 12 בלוקים בסדר קבוע

### 11.1 עקרון מנחה: "מבחן השופט"

כל החלטה נכתבת כאילו שופט בית משפט לעניינים מנהליים קורא אותה לראשונה במסגרת עתירה מנהלית. השופט לא מכיר את התיק, לא ביקר בשטח, ולא שמע את הצדדים. כל מה שהוא יודע — הוא מה שכתוב בהחלטה. לכן:
- הרקע מפורט ומלא (לא "כידוע" או "כמפורט בתיק")
- ציטוטים ארוכים ולא מקוצרים (השופט צריך את המקור)
- תמונות וחתכים משולבים (השופט לא היה בסיור)
- כל טענה מקבלת מענה מפורש (שלא ייאמר "הוועדה לא התייחסה")
- ההליכים מתועדים (שיהיה ברור שניתן יום בבית דין מלא)

### 11.2 סדר הבלוקים

להלן 12 הבלוקים בסדר קבוע. הסדר מחייב ואין לסטות ממנו. **להגדרות מלאות** (content model, constraints, משקלות, פרמטרי עיבוד) **ראה `references/block-schema.md`.**

| בלוק | שם | תפקיד | משקל |
|------|-----|--------|------|
| א | כותרת מוסדית | מזהה מוסד ותיק | 1% |
| ב | הרכב הוועדה | מזהה הרכב מחליט | 1% |
| ג | צדדים | מזהה עוררים ומשיבים | 1% |
| ד | "החלטה" | סימון פורמלי | 0% |
| ה | פתיחה | "לפנינו..." — מסגרת + הגדרות "להלן" | 1% |
| ו | רקע ("פתח דבר") | עובדות ניטרליות + תמונות + ציטוט מפרוטוקול | 15-35% |
| ז | טענות הצדדים | פרפרזה נאמנה — **רק כתבי טענות מקוריים** | 20-40% |
| ח | הליכים בפני ועדת הערר | דיון, סיור, השלמות טיעון (עם תוכן), החלטות ביניים | 3-15% |
| ט | תכניות חלות **(אופציונלי)** | ציטוט הוראות תכנית + ניתוח ראשוני | 0-12% |
| י | **דיון והכרעה** | **ניתוח משפטי — CREAC — ליבת ההחלטה** | **32-50%** |
| יא | סיכום / סוף דבר | תוצאה אופרטיבית בלבד | 2-9% |
| יב | חתימות | "ניתנה פה אחד" + חתימות | 1% |

**שלושה כללים מרכזיים:**
- ⚠️ **"רקע ניטרלי" (בלוק ו):** אם משפט מכיל ציטוט ישיר מצד, או מילות שיפוט ("חריג", "חטא") — הוא שייך לטענות (ז) או לדיון (י), לא לרקע. החלטות קודמות = עובדה יבשה בלבד.
- ⚠️ **"ללא כפילות" (בלוק י):** הפנה לבלוקים קודמים ("כאמור בסעיף X"), אל תחזור עליהם. חריג: "נשוב על כך כי..." (חזרה מכוונת עם שכבה חדשה).
- ⚠️ **טענות מקוריות בלבד (בלוק ז):** מכתבי ערר/תשובה. השלמות טיעון → בלוק ח עם תוכן מפורט.
- ⚠️ **ציטוט-תכנית קנוני (בלוק ט):** את הזהות והתוקף של כל תכנית — נוסח אחיד מ**מרשם-התכניות**: `{שם-התכנית} פורסמה למתן תוקף ברשומות ביום {D.M.YYYY}[, י"פ {מס'}] — {ייעוד}`. תאריך-הפרסום ומספר-הילקוט באים מהמרשם ככתבם, **לעולם לא מומצאים**. תכנית שאינה במרשם/לא-אושרה — מזכירים בלי תאריך-תוקף. ראה `block-schema.md` בלוק ט.

### 11.3 הבדלים בין סוגי עררים

| מרכיב | ערר על היתר | ערר על תכנית | ערר היטל השבחה |
|-------|------------|-------------|---------------|
| בלוק ה (פתיחה) | "ערר על החלטת רשות הרישוי..." | "ערר על החלטת הוועדה..." | "ערר על שומת היטל השבחה..." |
| בלוק ו (מהות) | בקשה להיתר — שטחים, קומות, הריסה | תכנית — סעיפי סמכות, שטחים | שומה — תכנית משביחה, לפני/אחרי |
| בלוק ט (תכניות) | תמ"א 38, 10038, תכנית מפורטת | תכנית אב, תכנית קודמת | לא רלוונטי (בדרך כלל) |
| ציטוט מרכזי ברקע | חוו"ד מחלקת שימור / מהנדס | החלטת ועדה מחוזית / פרוטוקול | שומה + שומה נגדית |
| תמונות | תשריט היתר, הדמיות, סיור | תשריט תכנית, GIS, סיור | לרוב אין |

### 11.4 מיקומי תמונות מומלצים

| מיקום | מה להכניס | מתי |
|-------|----------|-----|
| אחרי תיאור מקרקעין (בלוק ו) | תשריט מיקום / מפת GIS עם סימון המגרש | תמיד |
| אחרי מהות הבקשה (בלוק ו) | תשריט הבקשה / נספח בינוי / תכנית מוצעת | תמיד |
| אחרי סביבת מקרקעין (בלוק ו) | צילום אוויר עם סימון המגרש והסביבה | מומלץ |
| בתוך הליכים (בלוק ח) | צילומים מהסיור | אם היה סיור |
| בתוך הליכים (בלוק ח) | הדמיות / חתכי בינוי מהשלמות טיעון | אם צורפו |
| בתוך דיון (בלוק י) | המחשה סכמטית / השוואה לפני-אחרי | לפי הצורך |

כשמכינים את טיוטת המבנה (שלב 12 להלן), בכל מקום שמתוכננת תמונה יש להכניס תיבת טקסט עם:
- "📷 תמונה:" + תיאור מה צריך להכניס
- למשל: "📷 תמונה: תשריט מיקום המגרש מתוך מערכת GIS — לסמן את חלקה 244 באדום"


### 11.5 פרמטרי עיבוד — סיכום מהיר

להגדרות מלאות של כל בלוק (content model, constraints, weight methodology, processing derivation) ראה `references/block-schema.md`. להלן טבלת סיכום בלבד:

| בלוק | Generation type | Temp | Thinking | Model |
|------|----------------|------|----------|-------|
| א-ד | template-fill | 0 | off | script |
| ה | paraphrase | 0.2 | low | sonnet |
| ו | reproduction | 0 | off | sonnet |
| ז | paraphrase | 0.1 | low | sonnet |
| ח | reproduction + paraphrase | 0 | off | sonnet |
| ט | guided-synthesis | 0.2 | medium | opus |
| **י** | **rhetorical-construction** | **0.4** | **max (16K+)** | **opus** |
| יא | paraphrase | 0.1 | low | sonnet |
| יב | template-fill | 0 | off | script |


## 12. שלב מחייב: "טיוטת מבנה — לפני דיון"

### 12.1 מהות השלב

שלב זה מתבצע **אחרי** איסוף כל החומרים, המרת מסמכים, וניתוח טיעונים — ו**לפני** כתיבת פרק הדיון וההכרעה. מייצרים קובץ DOCX מעוצב עם כל חלקי ההחלטה **עד (ולא כולל)** פרק הדיון.

**כלל מחייב:** לעולם אל תכתוב פרק דיון והכרעה לפני שקובץ המבנה קיים ואושר.

### 12.1.1 כלל "ללא כפילות"

**כלל קריטי:** ככל שהרקע, הטענות וההליכים מפורטים יותר — כך הדיון צריך להיות קצר וממוקד יותר בניתוח בלבד. אין לחזור בדיון על עובדות או טענות שכבר פורטו. הדיון מניח שהקורא קרא את הרקע.

- **ברקע (בלוקים ה-ט):** פרט את כל העובדות, הציטוטים, הטענות, ההליכים — באופן מלא ומקיף.
- **בדיון (בלוק י):** רק ניתוח, הכרעה, ומסקנות. הפנה לרקע ולטענות במקום לחזור עליהם: "כאמור בסעיף X לעיל...", "כפי שפורט...", "כפי שציינו...".
- **כלל אצבע:** אם משפט בדיון חוזר על עובדה שכבר נאמרה ברקע מילה במילה — מחק אותו והחלף בהפניה.
- **חריג:** חזרה מכוונת ("נשוב על כך כי...") היא כלי רטורי לגיטימי כשמוסיפים שכבה חדשה, לא כפילות.

### 12.2 מה כולל קובץ המבנה

הקובץ כולל את בלוקים א-ט ממולאים בתוכן, בלוק י (דיון) עם placeholder, בלוק יא (סיכום) עם placeholder, ובלוק יב (חתימות) מלא. תיבות תמונה מסומנות ב-"📷 תמונה:" במקומות הרלוונטיים.

### 12.3 סדר עבודה

```
שלב 1: איסוף חומרים ← קריאת כל המסמכים
שלב 2: המרת מסמכים ← PDF → Markdown
שלב 3: ניתוח טיעונים ← זיהוי טענות, מיון, סיווג
שלב 4: טיוטת מבנה ← ייצור DOCX עם בלוקים א-ט + placeholders  ← שם הקובץ: החלטה-ערר-XXXX-מבנה.docx
שלב 5: אישור המבנה ← דפנה מעיינת ומאשרת / מתקנת
שלב 6: כתיבת דיון והכרעה ← בלוק י
שלב 7: כתיבת סיכום ← בלוק יא
שלב 8: עדכון DOCX סופי ← כל הבלוקים + תמונות אמיתיות
```

### 12.4 עיצוב קובץ ה-DOCX

**חובה לקרוא קודם** את `.claude/skills/legal-docx/SKILL.md` — כל כללי RTL, פונטים, מידות וטבלאות מוגדרים שם. הסקריפט הבסיסי נמצא ב-`.claude/skills/legal-docx/scripts/create-legal-doc.js`.

כללי RTL קריטיים (מתוך legal-docx):
- `AlignmentType.START` (לא LEFT/RIGHT) ליישור ימין
- `AlignmentType.END` ליישור שמאל
- שלוש הגדרות חובה: `bidi: true` (section), `bidirectional: true` (paragraph), `rightToLeft: true` (run)

להלן ההגדרות הייחודיות להחלטת ועדת ערר (מעבר למה שמוגדר ב-legal-docx):

| מרכיב | עיצוב | הערות |
|-------|-------|-------|
| כותרת "החלטה" | 16pt (32 half-points), bold, `AlignmentType.CENTER` | HeadingLevel.HEADING_1 |
| כותרות פרקים ("תמצית טענות הצדדים", "דיון והכרעה") | 14pt (28 half-points), bold, קו תחתון, `AlignmentType.CENTER` | HeadingLevel.HEADING_2 |
| כותרות משנה ("טענות העוררים") | 12pt (24 half-points), bold, `AlignmentType.CENTER`, ללא קו תחתון | פסקה רגילה עם bold |
| מספור סעיפים | מספר + נקודה (bold, run נפרד) + טאב + טקסט (רגיל) | `alignment: AlignmentType.START`, hanging indent |
| ציטוטים (blockquote) | הזחה 567 DXA (~1 ס"מ) משני הצדדים, פונט זהה לגוף | indent: { left: 567, right: 567 } |
| תיבות תמונה | מסגרת עם shading אפור בהיר (fill: "F0F0F0"), טקסט "📷 תמונה: [תיאור]" | ShadingType.CLEAR |
| חתימות | טבלה ללא גבולות (`visuallyRightToLeft: true`), 2 טורים | כמו בתבנית ב-create-legal-doc.js |
| כותרת מוסדית | טבלה ללא גבולות, 2 טורים: ימין=מוסד, שמאל=מספרי תיק | `visuallyRightToLeft: true` |


## 12. צ'קליסט תוכן לפי סוג ערר

> נוסף אפריל 2026 בעקבות ניתוח שיטתי של 24 החלטות. ראה: `docs/corpus-analysis.md`

הפרומפט של בלוק י מקבל **צ'קליסט תוכן** אוטומטי לפי סוג הערר (`lessons.py: CONTENT_CHECKLISTS`). זה מבטיח שהדיון יכסה את הנושאים הנדרשים — לא רק סגנון ומתודולוגיה, אלא תוכן ענייני.

### 12.1 חמישה תת-סוגי רישוי (לא שלושה)
ניתוח הקורפוס חשף שלתיקי רישוי יש 5 תת-סוגים שונים מבחינת מבנה הדיון:

| תת-סוג | מה בדיון | דוגמאות |
|---------|---------|---------|
| **רישוי מהותי** | דיון תכנוני מקיף + משפטי | רוב ההחלטות |
| **סף/סמכות** | משפטי בלבד, ללא תכנון | גבאי, ירושלים שקופה |
| **קנייני** | תימוכין קנייניים, מינימום תכנון | טלי-אביב, הראל 1043 |
| **תמ"א 38** | איזון אינטרסים + תכנון + שכנות | בית הכרם |
| **שימוש חורג** | פרשנות תכניות מרובות | תורן |

### 12.2 דיון תכנוני — מתי ואיך
**מתי חובה:** כשהערר מגיע לדיון מהותי (לא סף/סמכות, לא קנייני טהור).

**מבנה טיפוסי (מהקורפוס):**
1. הקשר תכנוני רחב — תכניות חלות, ייעוד, סביבה (2-8 סעיפים)
2. ציטוט ישיר מהוראות תכנית — בלוקים של 200-600 מילים עם "הדגשת הח"מ"
3. יישום על המקרה — הוראה → עובדה → מסקנה
4. מסקנה תכנונית — תואם/סוטה, מוצדק/לא

**נושאים שמופיעים בתדירות גבוהה:**
- חניה (8/24 החלטות) — הנושא התכנוני הנפוץ ביותר, עומק של 5-15 סעיפים
- קווי בניין (7/24) — כולל ניתוח סטייה ניכרת
- ניתוח הוראות תכנית (18/24) — כמעט תמיד
- פגיעה בשכנים (5/24) — צל, פרטיות, רעש

### 12.3 הערות יו"ר
הערות דפנה על טיוטות מתועדות במערכת `chair_feedback` (DB + API + UI ב-`/feedback`). כל הערה מסווגת לקטגוריה ומפיקה לקח שמשפר את ההחלטות הבאות.
