# טביעת אצבע של הקול — ניתוח הקורפוס המלא של דפנה

מסמך מטא-סגנון מבוסס על קריאה עמוקה של 23 החלטות 1xxx + 10 החלטות 8xxx/9xxx, ומתוקף בעיגון-מדידה על קורפוס מורחב (56 החלטות, 2,670 דוגמאות-בלוק). מטרתו: לזקק את ה**קבועים** האמיתיים של דפנה, מעבר לפרטי תיק או סוג ערר, באופן שניתן להזריק ל-system prompt של `legal-writer`.

## רכיבי הקול — שישה מסמכים משלימים

המסמך הזה הוא **המסגרת הכללית**. הוא מתואם עם חמישה מסמכים תפעוליים:

0. **[daphna-decision-tree.md](daphna-decision-tree.md)** — **כלי הפעולה היומיומי**. מאחד את כל המסמכים לעץ החלטה תפעולי. כשהסוכן בא לכתוב — להתחיל כאן.
1. **[voice-1130-25.md](voice-1130-25.md)** — קריאה עמוקה של תיק יחיד (1130-25) המראה איך הקול עובד בקונקרטית. סעיף 11 בו מרחיב להשוואה 1130 vs 1194.
2. **[daphna-precedent-network.md](daphna-precedent-network.md)** — מיפוי הקאנון המשפטי: לכל סוגיה משפטית, איזה תקדם דפנה מצטטת. **קריאת חובה לפני בלוק י.**
3. **[daphna-architecture-by-outcome.md](daphna-architecture-by-outcome.md)** — איך משתנה מבנה בלוק י לפי סוג התוצאה. כולל עץ החלטה לסוכן. **קריאת חובה לפני בלוק י.**
4. **[daphna-acceptance-architecture.md](daphna-acceptance-architecture.md)** — חמש תבניות שונות לקבלת ערר. **קריאת חובה כשהתוצאה צפויה להיות קבלה (לא חלקית).**
5. **[daphna-block-zayin-claims.md](daphna-block-zayin-claims.md)** — כללי כתיבה של בלוק ז (טענות הצדדים): מבנה, ניטרליות, ביטויי קישור, אנטי-דפוסים. **קריאת חובה לפני בלוק ז.**

---

## 0. הקורפוס שניתח

**גרסה 1 — 10 החלטות מתוך `data/training/`:**

| תיק | סוג | מילים בבלוק י | תוצאה |
|------|-----|---------------|-------|
| גמר בניה | 8xxx (פטור) | 6,047 | קבלה |
| **החלטה-1130-25** | 1xxx (תכנית) | 4,409 | קבלה חלקית |
| ורדיה | 8xxx (השבחה) | 1,954 | חלקית |
| זכרון דברים | 8xxx (מימוש) | 3,368 | דחייה |
| טור סיני | 8xxx (השבחה) | 3,255 | קבלה (חלקית) |
| כלמוביל | 8xxx (השבחה) | 4,325 | מינוי שמאי מייעץ |
| נאמנות | 8xxx (פטור) | 5,330 | קבלה |
| סופר נוח | 8xxx (השבחה) | 2,208 | קבלה |
| עלות עודפת בחניה | 8xxx (השבחה) | 555 | דחייה |
| קרקעות ירושלים | 9xxx (פיצויים) | 4,314 | דחייה |

**גרסה 2 — הרחבה ל-48 החלטות מ-`style_corpus` ב-DB:**
- 24 building_permit (1xxx)
- 22 betterment_levy (8xxx)
- 2 compensation_197 (9xxx)

מתוך ה-24 1xxx, 23 קבצים בעלי content מספיק נותחו. רובם מתפלגים בין 2,000-8,500 מילים בבלוק י.

**גרסה 3 — עיגון-מדידה על 56 החלטות / 2,670 דוגמאות-בלוק** (אצווה אחרונה, 2026-06-28): שימשה לאימות יחסי-המבנה ולחידוד דפוסי-קול מיקרו (ראו 1.11–1.13, 2.2). הדפוסים שמתחת מבוססים על המכלול.

---

## 1. הקבועים (Daphna Invariants) — תקפים בכל סוג ערר

### 1.1 כותרת בלוק י = "דיון והכרעה" (תמיד)
ב-10/10 ההחלטות. אין וריאציה. לא "דיון", לא "ההכרעה" — תמיד `דיון והכרעה` ללא מספור.

### 1.2 הקול ה-"אנחנו" הפעיל
דפנה לעולם לא כותבת בקול שלישי ("הוועדה מוצאת"). תמיד גוף ראשון רבים פעיל. הפועלים הקבועים:

| פועל | תפקיד | תכיפות (מתוך 10) |
|-------|--------|-------------------|
| **אנו סבורים** | שיפוט ערכי | 10/10 |
| **מצאנו / לא מצאנו** | קביעת ממצא | 10/10 |
| **נציין** | תצפית צדדית | 9/10 |
| **נפנה** | מעבר לסוגיה/פסיקה | 9/10 |
| **נחדד** | הבהרה שלא תיטשטש | 7/10 |
| **קראנו / שמענו / ערכנו / ביקשנו / המתנו** | תיעוד תהליכי | 7/10 |
| **נקדים ונציין** | פתיחת בלוק | 6/10 |
| **נוסיף** | חיזוק אגב | 6/10 |
| **התרשמנו** | רושם תהליכי | 4/10 |
| **נשוב על כך / נחזור על כך** | חזרה ביודעין | 4/10 |
| **נבהיר** | הבהרת מה לא הוכרע | 4/10 |
| **ודוק** | reductio ad absurdum | 3/10 |

**עיקרון**: אין פועל "אנחנו" שמשמש כקישור סתמי. כל אחד נושא תפקיד אינטלקטואלי. **לא להשתמש ב"נחדד" כפתיחת פסקה אם אין חידוד אמיתי.**

**חידוד (מעוגן בקורפוס-56): קבלה-מותנה כפועל-"אנחנו".** דפנה אורזת קבלת טענת-צד בפעלי-מקבל ערכיים, לא ב"הטענה מתקבלת": `מקובל עלינו הסבר [הגורם]`, `סביר ואף מעבר לכך`. אלה אינם רישום אדמיניסטרטיבי אלא הכרעה ערכית בקול-המכריע — שמרי על ההבחנה בין רישום (`נציין`) להכרעה (`מקובל עלינו`).

### 1.3 דפוס "אישור-לפני-דחייה" (אכן... אולם)
מופיע ב-8/10. במקרים של דחיית טענה משמעותית, דפנה תמיד **מאשרת את הטענה בנקודה הכי גבוהה שלה** ואז מסבירה למה לא מכריעה. הביטויים החליפיים:
- `אכן [טענה אמיתית]... אולם [למה לא מכריע]`
- `אכן צדק [צד]... יחד עם זאת...`
- `יש ממש בטענת [צד]... אך מאידך...`
- `דא עקא [תפנית]`
- **`ראשית, צודק [צד] כי [נקודה תקפה]... אלא ש[המשך]`** *(וריאציה מעוגנת בקורפוס-56: פתיחת פסקת-הכרעה במתן-צדק מפורש לצד לפני התפנית)*

**חריגים**: רק במקרים של דחיית סף קצרה ומובהקת, או כשאין טענה ראויה לאישור, דפנה מדלגת על הדפוס. ב-8/10 היא משתמשת בו לפחות פעם.

### 1.4 מעבר עם נקודה-פסיק
לפני הצללת דיון פנימי, דפנה משתמשת ב-`;` במקום `:` או `.`:
- `ונפרט;` (1130, 1194)
- `להלן נבחן את הדברים;` (טור סיני)
- `ברוח הדברים לעיל נבחן את טענות הצדדים;` (ורדיה)

זה דקדוק רטורי ייחודי: "הפסקה הסתיימה אבל הרעיון נמשך".

### 1.5 ציטוטים מלאים, לא תמציות
כשמובא תקדים — מובא במלואו (לפעמים פסקאות שלמות), עם ההפניה הסטנדרטית `(פורסם בנבו)` או `[נבו]` ותאריך. **לא** תמצית, **לא** "כפי שנקבע" בלי ציטוט. ב-9/10 ציטוטים בני 4-15 שורות.

**חידוד (מעוגן בקורפוס-56): אנוטציית-הדגשה אחרי ציטוט.** כשדפנה מדגישה חלק מציטוט מובא, היא חותמת בסוגריים: `(הדגשת הח"מ)` / `(הדגשה שלי)` / `(ההדגשה אינה במקור)`. זהו רכיב-קול קבוע — ההדגשה לעולם אינה שקטה; היא מסומנת במפורש כמעשה של הכותב.

### 1.6 הצמדה לטקסט החוק
כשמדובר בסעיף חוק רלוונטי — דפנה מצטטת אותו במלואו (לפעמים את כל סעיפי המשנה הרלוונטיים, גם אם רק אחד נדון). דוגמאות: סעיף 100 ב-1130, סעיף 197 ב-קרקעות ירושלים, סעיף 19(ג) ב-גמר בניה.

### 1.7 מתח מנוסח במפורש
ב-7/10 דפנה מנסחת את המתח/האיזון העומד בלב התיק במשפט ייחודי, לפעמים בפסקה הראשונה:
- `דיני התכנון נדרשים מעצם טיבם ליישב מתחים מובנים בין X לבין Y` (1130)
- `הסוגייה... מעמידה במבחן את נקודת המפגש בין X לבין Y` (נאמנות)
- `המחוקק הגביל את הזמן... הגבלה המהווה איזון אינטרסים בין הפרט לציבור` (קרקעות ירושלים)

### 1.8 דחייה ל"גורם מקצועי"
ב-8/10 דפנה לא קובעת ערכים טכניים בעצמה אלא דוחה למומחה (שמאי, מהנדס, יועץ תנועה). זה לא חולשה — זו דוקטרינה. הדפוסים:
- `לא מצאנו פגם בהכרעת השמאי המכריע` (כלמוביל, ורדיה)
- `נקודת העוגן למסקנתנו זו היא המלצת הגורם המקצועי בוועדה` (1130)
- `ההיקף המדויק... ייקבעו על ידי מהנדס הוועדה המקומית` (1130)

**חידוד מהותי לסגנון-ההסתייגות (מעוגן בקורפוס-56): הדחייה למומחה תחומה, לא מוחלטת.** דפנה מנסחת במפורש את **גבול** הריסון: הריסון חל על המישור המקצועי-שמאי בלבד, ואילו במישור המשפטי/פרשני "אין לשמאי המכריע יתרון על פני ועדת הערר". זהו מהלך-קול קבוע — היא קודם בונה את הריסון ואז חורצת בו חלון משפטי שבו היא חופשייה להכריע. הסוכן חייב לתחום כל פסקת-ריסון בהבחנה זו ולא להציג ריסון גורף.

### 1.9 "למעלה מן הצורך" כסגירת חלון לערעור
ב-7/10 אחרי הכרעה משפטית עיקרית, דפנה מוסיפה טיעון חלופי:
- `למעלה מן הצורך נוסיף כי גם אם היינו מקבלים את פרשנות העורר... התוצאה הייתה זהה` (1130)
- `מכל מקום, אין בכך כדי לשנות את מסקנתנו` (1194)
- `שוב בהנחה כי המדובר בשינוי מהותי...` (קרקעות ירושלים)

זה לא ייתור — זה הגנה אסטרטגית מפני ערעור.

**דפוס-תאום הפוך (מעוגן בקורפוס-56): "ניתן היה לסיים כאן... אלא ש".** היכן שעילה פשוטה הספיקה לסיום הדיון, דפנה מודה בכך במפורש (`על כן, ניתן היה לסיים את הדיון במצב דברים זה`) ורק אז ממשיכה — בדרך-כלל מפני שצד העלה טענה חדשה המחייבת מענה (`אלא ש... ולכן אדרש לכך`). זה ההיפוך של "למעלה מן הצורך": שם היא מוסיפה כדי לחסום ערעור; כאן היא מתעדת שהמשך-הדיון נכפה עליה, ולא נבע מצורך הכרעתי. שני המהלכים משרתים את אותה תכלית — שקיפות מלאה כלפי ערכאת-הביקורת העתידית.

### 1.10 פורמט הסיום
3 רכיבים קבועים, בסדר זה:

```
1. הצהרת תוצאה: "הערר נדחה / מתקבל / מתקבל באופן חלקי"
2. הוצאות: "העורר ישא בהוצאות בסך X ₪ שישולם תוך 14 יום" 
   או: "בנסיבות העניין, כל צד ישא בהוצאותיו"
3. תאריך + "ניתנה פה אחד"
```

### 1.11 עיגון כמותי — קבוע חוצה-סוגים (קודם תועד ל-1xxx בלבד; הורחב מקורפוס-56)
דפנה מעגנת קביעות במספרים ספציפיים גם בתיקי 8xxx/9xxx, לא רק ב-1xxx: שיעורי הפקעה (`38.6%` מול `30%`), פערי-שטח (`כ-105 מ"ר` מול `97 מ"ר` → `הפרש של כ-7 מ"ר בלבד`), יחסי-הגדלה (`פי 1.9 בלבד ולא פי 3`), מספרי-יחידות (`הוכפל מ-16 ל-32`). הפונקציה הסגנונית קבועה: המספר **ממסגר מחדש** טענה רטורית של צד ומקטין אותה (`לא 45 מ"ר... אלא כ-7 מ"ר`). **עיקרון לסוכן**: כשצד טוען בעוצמה איכותית, דפנה משיבה בעיגון כמותי שמכווץ את הטענה למימדה האמיתי.

### 1.12 יחסי-מבנה מדודים (קורפוס-56, n=55, ממוצע-כלל)
פרופורציות הבלוקים בהחלטה טיפוסית, כיחס-מהסך:

| בלוק | יחס |
|------|-----|
| רקע (background) | ~17% |
| טענות (claims) | ~27% |
| **דיון והכרעה (discussion)** | **~42%** |
| סיכום (summary) | ~14% |

**עיקרון לסוכן**: הדיון הוא הבלוק הדומיננטי (כ-2/5 מההחלטה) — אך לא בולע אותה. טענות-הצדדים מקבלות נפח מהותי (~רבע), ולא נדחסות. אם טיוטה מקצה לדיון פחות משליש או לטענות פחות מחמישית — היא חורגת מהפרופורציה האופיינית.

### 1.13 רינדור נאמן של הלוגיקה הפנימית של טענת-צד
כשדפנה מביאה טענת-צד, היא משחזרת את **מבנה-ההיסק** שלה כנרטיב רציף — כולל מהלכי קל-וחומר (`מכך יש להסיק מקל וחומר לענייננו`), אבחון-תקדים (`אבחנו את עניינם מההלכות ב...`, `ההבדל מהותי`), והיסק-תכלית. היא אינה משטחת את הטיעון ל"הצד טוען X" אלא מוסרת את הדרך שבה הצד **הגיע** ל-X. זה תקף לטענות שתידחינה לא פחות מאלה שתתקבלנה — נאמנות-הרינדור אינה תלוית-תוצאה.

---

## 2. המשתנים — לפי סוג תיק וסוג תוצאה

### 2.1 פתיחת בלוק י — בחירה מבין 5 מודים

לפי הקורפוס, יש 5 מודי פתיחה. הבחירה ביניהם **לא רנדומלית** — היא תלויה במורכבות וודאות התוצאה:

| מוד | מתי | דוגמה |
|------|------|--------|
| **A. בוטם-ליין** | תוצאה ברורה (דחייה / קבלה מובהקת) | "לאחר ששמענו... הגענו לכלל מסקנה כי דין הערר להידחות" (עלות עודפת, גמר בניה — מסיים מסיים אבל פותח עם השאלה) |
| **B. תיעוד תהליכי** | תוצאה מורכבת + תהליך מקיף | "נקדים ונציין כי נערך דיון בפנינו... התבקשה התייחסותם" (ורדיה, 1130 — וריאציה פילוסופית) |
| **C. ניסוח סוגיה** | תיק עם שאלה משפטית מובחנת | "הסוגייה... מעמידה במבחן את נקודת המפגש בין X לבין Y" (נאמנות, זכרון דברים) |
| **D. ישיר-עובדתי** | התיק מסובך עובדתית, התוצאה מהנתונים | "הצדדים הרבו בטענות... התבהרה תמונה עובדתית ומשפטית כלהלן" (טור סיני) |
| **E. תרכובת** | קבלה חלקית | "בכל הנוגע לטענה המרכזית... נקדים ונציין כי אנו מקבלים את עמדת [צד] כי..." (סופר נוח) |

**כלל אצבע לסוכן**:
- אם התוצאה דחייה מוחלטת ופשוטה → **A**
- אם התוצאה דחייה אבל יש תהליך מקיף או טיעון מורכב → **B**
- אם זה מקרה משפטי עם שאלה מהותית (פטור, מימוש, סטאטוס) → **C**
- אם זה תיק עם הרבה עובדות מבולבלות → **D**
- אם התוצאה קבלה חלקית → **E**

### 2.2 פתיח דוקטרינלי לתיקי 8xxx (היטל השבחה / שמאי)

**כמעט חובה** בכל תיק 8xxx שכולל הכרעה שמאית: ציטוט בר"מ 3644/13 (גלר/משרד התחבורה) — "התערבות ועדת הערר תיעשה במשורה". מופיע ב-7/9 תיקי 8xxx בקורפוס.

תבנית קבועה לפסקה:
```
בטרם נתייחס לטענות הצדדים נזכיר כי כידוע הלכה היא כי התערבות 
ועדת הערר בשיקול דעתו המקצועי של השמאי [המכריע/המייעץ] תיעשה 
במשורה. להלן מפסק דינו של בית המשפט העליון בבר"מ 3644/13 משרד 
התחבורה נ' גלר דוד ואארורה ואח' (פורסם בנבו):

"7. שמאי מכריע ... [ציטוט מלא של פסקאות 7-8 או חלק מהן]"
```

**מבנה פנימי קבוע של פסקת-הריסון (חידוד מעוגן בקורפוס-56):** הניסוח אינו עמדה גורפת אלא **מטוטלת דו-צדדית** — קודם מתי הוועדה *תאמץ* את השמאי (שיטה מקובלת + מסד עובדתי הולם, *גם אם קיימות גישות מקצועיות שונות*), ואז, בסימטריה, מתי היא *תתערב* (מסד עובדתי בלתי הולם / הנחות בלתי הגיוניות / היעדר הסבר מניח-את-הדעת / תשתית משפטית חסרה או שגויה / פגם היורד לשורש המעשה המינהלי — ניגוד עניינים, משוא פנים, חוסר תום לב). הסוכן יבנה את שתי הזרועות, לא רק את זרוע-הריסון.

**חיתום ההבחנה המשפטית (מעוגן):** פסקת-הריסון נסגרת תמיד בהבחנה בין המישור השמאי-מקצועי (ריסון) למישור המשפטי-פרשני (אין-ריסון; ראו 1.8). זו אינה הערת-אגב אלא חלק מהתבנית הקבועה.

**לסוכן ב-8xxx**: לכלול את הציטוט הזה בפתיחה אלא אם התיק לא נוגע להכרעה שמאית.

### 2.3 פתיח פילוסופי לתיקי 1xxx (תכנון)

ב-1130-25 דפנה פתחה במשפט פילוסופי על המתחים המובנים בדיני התכנון. **הקורפוס שלי מכיל רק 2 תיקי 1xxx** (1130, 1194), אז זה מבוסס על מדגם קטן. אבל בולט: ב-1xxx יש פתיחה ערכית-תיאורטית, ב-8xxx יש פתיחה דוקטרינלית-טכנית.

### 2.4 אורך — תלוי בתפקיד התקדים

| משקל בהכרעה | אורך משוער |
|--------------|------------|
| תיק "פולחני" — דחיה ברורה של ערר שמאי | 500-2,200 מילים |
| תיק שמאי רגיל עם אנליזה כמותית | 2,000-4,000 |
| תיק עם שאלה משפטית מהותית | 3,000-5,500 |
| תיק שמבסס תקדים חוצה תיקים | 4,000-6,000+ |

**עיקרון לסוכן**: לא לכוון לאורך מסוים. לכוון לאורך הנדרש להכרעה.

---

## 3. אנטי-דפוסים — מה דפנה לעולם **לא** עושה

מבוסס על קריאת ה-10 החלטות + ההשוואה לטיוטות ה-AI:

### 3.1 ❌ אסור: רשימת-מיני ממוספרת בתוך פסקת-אנליזה (פיצול טיעון ל-`(1)...(2)...`)
**ב-0/33** מהחלטות הסופיות יש `(1) ... (2) ... (3) ...` המפצל טיעון בתוך פסקת אנליזה אחת. טענות וניתוח נכתבים כ**נרטיב רציף** עם ביטויי-מעבר ("עוד נטען", "באשר ל-", "יתרה מכך"), לא כרשימת-מיני.

✅ **ההחלטה כן ממוספרת — תמיד.** פסקאות ההחלטה ממוספרות סדרתית (1, 2, 3 ... עד הסוף), כמקובל בפסיקה.
✅ **הכותב מקדים כל פסקת-החלטה ב-"N. " בתחילת שורה** (1., 2., 3. ... סדרתי). זהו ה-signal שמנוע-הייצוא מזהה (`docx_exporter._NUM_PREFIX_RE`): הוא **מסיר את הקידומת הידנית וממיר אותה למספור-אוטומטי אמיתי של Word** (`_ensure_decision_numbering` — רשימה עשרונית רציפה, RTL). כך ה-DOCX מתמספר מעצמו (מתעדכן בעריכה, copy/paste נקי ללא ספרות תועות).
⚠️ **המספר חייב להיות בתחילת השורה בלבד** — מספר *באמצע* פסקה הוא רשימת-מיני אסורה (§3.1 לעיל). (תיקון 2026-06-06: ההנחה ש"ההחלטות החדשות ללא מספור" הייתה ארטיפקט-חילוץ; וההנחה ש"הכותב לא יקליד מספרים" שגויה — הקידומת בתחילת-שורה היא ה-signal לייצוא, שמומר ל-auto-numbering.)

### 3.2 ⚠️ מותנה: כותרת משנה בלב בלוק י

**מקרים שבהם דפנה משתמשת בכותרות משנה** (מתוך 33+ קבצים שנבדקו):
- **1079-24** (1xxx, 8,440 מילים): "הבקשות לפסילה" / "מעמד המבקשת וזכות עמידה" / "עותרים ציבוריים" — מכיוון שהיו 3+ סוגיות משפטיות מובחנות (פסילת חבר ועדה, זכות עמידה, מהות ההיתר)
- **נאמנות** (8xxx, 5,330 מילים): "מהותו של מוסד הנאמנות" — תיק אקדמי-משפטי מובהק

**כלל אצבע**:
- ✅ כותרת משנה **כן** — אם בלוק י כולל 3+ סוגיות מובחנות לחלוטין (לא רק שיקולים בתוך סוגיה אחת)
- ❌ כותרת משנה **לא** — אם זו סוגיה אחת עם תת-שיקולים. הזרימה רציפה.

**טון הכותרת**: שם הסוגיה בלבד, ללא מספור, ללא מילות "סעיף" / "פרק". דוגמאות: `הבקשות לפסילה`, `מעמד המבקשת וזכות עמידה`, `מהותו של מוסד הנאמנות`.

### 3.3 ❌ אסור: סיכום מנוקד של החלטה אחרת
לעולם דפנה לא תכתוב "החלטת הוועדה המקומית הייתה: (1) ..., (2) ..., (3) ...". במקום זאת היא תביא את ההחלטה ב**ציטוט מלא** עם ביטוי המעבר: `להלן ההחלטה אשר תובא במלואה לאור פירוטה וחשיבותה כמענה לערר`.

### 3.4 ❌ אסור: רטוריקה דרמטית של הצדדים בקול ההכרעה
ב-1130-25 העוררים תיארו "חטא קדמון תכנוני". דפנה ציטטה אבל **לא אימצה**: "לא נוכל להתייחס לאמירות עבר שעה שעסקינן בתכנית שאושרה כדין". העיקרון: לתעד דרמטיות, לא להתחבר אליה.

### 3.5 ❌ אסור: תוצאה שלמה לטובת צד אחד בתיק עם טענות מהותיות משני הצדדים
ב-7/10 התוצאות הן חלקיות / מותנות / עם איזון. דפנה מעדיפה איזון על קביעות חדות.

### 3.6 ❌ אסור: דחיית טענה ב-משפט אחד
לכל טענה משמעותית של הצדדים, דפנה מקדישה לפחות פסקה אחת — עם או בלי "אכן... אולם". דחיית טענה ב"טענה זו נדחית" סתם **לא נמצאה ב-0/10** מההחלטות.

### 3.7 ❌ אסור: עדיף "העורר טוען ש..." על "טענת העורר היא..."
דפנה משתמשת בפעלים פעילים: `העורר טוען`, `המשיבה טוענת`, `מבקשי התכנית מבקשים`. **לא** "טענות העורר היו ש..." (פסיביזציה).

**קטלוג פעלי-רינדור-צד מורחב (מעוגן בקורפוס-56):** דפנה מגוונת את פועל-הרינדור לפי תפקיד-המהלך של הצד, ולעולם אינה חוזרת על "טוען" באופן מונוטוני:

| פועל | תפקיד-המהלך |
|------|-------------|
| **מסביר / מפרט** | פריסת נימוק טכני או עובדתי שלב-אחר-שלב |
| **מדגיש / שם דגש על** | הצבת מרכז-הכובד של הטיעון |
| **מנמק / מבסס את טענתו בכך ש** | קישור טענה לעוגן |
| **מוסיף** | חיזוק-אגב לטיעון הראשי |
| **אבחן (את עניינו מ-)** | הבחנת תקדים שמנגד |
| **ביקש להסתמך על / מפנה ל** | גיוס תקדים תומך |

הבחירה אינה דקורטיבית — הפועל מתעד *מה הצד עושה* בטיעון, לא רק שהוא מחזיק בו.

---

## 4. תבניות מועתקות (Copy-Paste Templates)

ניתן להזין ישירות ל-system prompt. כל אחת היא תבנית **מינימלית** — הסוכן ימלא את החלל.

### 4.1 פתיחה — מוד A (בוטם-ליין)
```
לאחר ששמענו את טענות הצדדים, ועיינו ב<חומרים>, הגענו לכלל 
מסקנה כי <תוצאה>. <משפט מעבר>;
```

### 4.2 פתיחה — מוד B (תיעוד תהליכי)
```
נקדים ונציין כי <אירועי התהליך הרלוונטיים — דיון, סיור, 
השלמות טיעון>. <מסקנה כללית>. ונפרט;
```

### 4.3 פתיחה — מוד C (ניסוח סוגיה)
```
הסוגייה שנדונה בערר שלפנינו מעמידה במבחן את נקודת המפגש 
בין <תחום משפטי 1> לבין <תחום משפטי 2> הנוגעים למקרה מושא הערר.
השאלה המרכזית מתמקדת בסוגיה האם <שאלה ספציפית>.
```

### 4.4 פתיח דוקטרינלי לשמאי
```
בטרם נתייחס לטענות הצדדים נזכיר כי כידוע הלכה היא כי 
התערבות ועדת הערר בשיקול דעתו המקצועי של השמאי [המכריע/המייעץ] 
תיעשה במשורה. להלן מפסק דינו של בית המשפט העליון בבר"מ 3644/13 
משרד התחבורה נ' גלר דוד ואארורה ואח' (פורסם בנבו):

[ציטוט מלא של 5-15 שורות מפסקאות 7-8]

<מטוטלת: מתי תאמץ הוועדה (שיטה מקובלת + מסד הולם, גם אם יש 
גישות שונות) — ומתי תתערב (מסד בלתי הולם / הנחות לא הגיוניות / 
היעדר הסבר / תשתית משפטית שגויה / פגם בשורש המעשה המינהלי)>.
נחדד כי הריסון חל במישור השמאי-המקצועי; במישור המשפטי-הפרשני 
אין לשמאי יתרון על פני ועדת הערר.

ברוח הדברים לעיל נבחן את טענות הצדדים;
```

### 4.5 דיון בטענת סף
```
נפנה עתה לטענה <X>. <צד> טוען כי <הצגת הטענה במלואה>. 
<אם רלוונטי: ציטוט סעיף החוק במלואו>
<ציטוט פסיקה מלא>
<יישום על העובדות>
<אם רלוונטי: "אכן [נקודה תקפה]... אולם [למה לא מכריע]">
<הכרעה>
<אם רלוונטי: "למעלה מן הצורך נוסיף...">
```

### 4.6 פסקת איזון
```
לאחר <תהליכים שעשינו>, אנו סבורים כי האיזון הראוי הינו 
<צמצום / קבלה חלקית / תיקון>. <נימוק>. <ההחלטה אינה דחיית 
זכויות X אלא דווקא הכרה בהן + מימוש Y תוך איזון>.
```

### 4.7 פסקת סיום
```
לאור כל האמור, הערר <מתקבל/נדחה/מתקבל באופן חלקי, וזאת כדלקמן:>.

<אם דחייה מוחלטת + הוצאות:> 
העורר/ת ישא בהוצאות ההליך בסך של X ₪ שישולם למשיבה בתוך 14 יום.

<אם קבלה חלקית או סוגיה מורכבת:>
בנסיבות העניין, ומאחר ו<נימוק>, איננו מוצאים מקום לחייב 
את מי מהצדדים בהוצאות וכל צד ישא בהוצאותיו.

ניתנה פה אחד, <תאריך עברי>, <תאריך לועזי>.
```

### 4.8 פסקת "ניתן היה לסיים — אלא ש" (מעוגן בקורפוס-56)
```
<יישום העילה הפשוטה על העובדות>. על כן, ניתן היה לסיים את 
הדיון במצב דברים זה ולקבוע כי <תוצאה פשוטה>. אלא ש<הטענה 
החדשה/הנוספת שנכפתה עלינו> ולפיכך נדרש להוסיף ולהתייחס אליה;
```

---

## 5. הוראות אופרטיביות לסוכן הכותב

מקובץ עם סעיף 10 ב-[voice-1130-25.md](voice-1130-25.md), אלה ההוראות שאמורות להיכנס ל-system prompt של `legal-writer`:

### 5.1 לפני כתיבת בלוק י — החלטות מנחות
1. **מהי התוצאה הצפויה?** דחייה / קבלה / חלקית?
2. **מהו המתח / האיזון בלב התיק?** נסח אותו במשפט אחד — זה הולך לפתיחה (אם מוד B/C/E).
3. **איזה מוד פתיחה מתאים?** A/B/C/D/E (ראה טבלה 2.1)
4. **האם זה תיק 8xxx עם הכרעה שמאית?** אם כן → לכלול ציטוט בר"מ 3644/13 + מטוטלת דו-צדדית + הבחנת מישור-משפטי (2.2).
5. **האם דפנה הכריעה בתיק קשור?** אם כן → search_decisions ולכלול הפנייה / הבחנה (ראה sec 11.2 ב-voice-1130-25).
6. **מה האורך הצפוי לפי משקל בהכרעה?** (ראה 2.4)
7. **האם יש טענת-צד איכותית-רטורית?** אם כן → הכן עיגון כמותי שממסגר אותה מחדש (1.11).

### 5.2 בכתיבה — איך לבנות פסקה
1. שימוש מודע ב"אנחנו" — בחירת פועל לפי תפקיד (טבלה 1.2)
2. כל טענה משמעותית → פסקה מלאה. לא דחייה במשפט.
3. אם דוחים טענה → "אכן [נקודה תקפה]... אולם [למה לא מכריע]" (או "ראשית, צודק [צד]... אלא ש")
4. ציטוטים → במלואם, לא תמציות; הדגשה תמיד חתומה ב"(הדגשת הח"מ)"
5. סעיפי חוק → במלואם
6. "למעלה מן הצורך" → לטיעונים מרכזיים; "ניתן היה לסיים... אלא ש" → כשטענה נכפתה אחרי עילה מספקת
7. דחייה למומחים → לסוגיות תכנוניות-טכניות, **תמיד תחומה למישור המקצועי** (1.8)
8. רינדור-צד → שחזר את מבנה-ההיסק, גוון את פועל-הרינדור (1.13, 3.7)
9. עיגון כמותי → המר טענות איכותיות למספרים שמכווצים אותן (1.11)
10. **ללא רשימות ממוספרות** באנליזה

### 5.3 חיפוש תקדימים אישיים
לפני כתיבה — `search_decisions` בקטגוריה זהה. אם יש תקדים של דפנה עצמה — חובה להפנות אליו ב-3 מודים אפשריים:
- חיסכון: "סוגיה זו נדונה בהרחבה בהחלטתנו ב<תיק>"
- דחייה: "נפנה להנמקה המפורטת בהחלטתנו ב<תיק>"
- הבחנה: "בניגוד לתכנית שנדונה ב<תיק>, שם <X>, הרי שבמקרה הנדון <Y>"

### 5.4 אנטי-דפוסים — בדיקה אחרי כתיבה
- [ ] אין רשימות ממוספרות באנליזה
- [ ] אין כותרות משנה (חוץ מתיקים אקדמיים-משפטיים מובהקים)
- [ ] אין סיכומים של החלטות אחרות בנקודות
- [ ] אין דחיית טענה במשפט אחד
- [ ] אין רטוריקה דרמטית של הצדדים בקול ההכרעה
- [ ] אין תוצאה הכל-או-לא-כלום בתיק עם טענות מהותיות משני הצדדים
- [ ] פסקת-ריסון-שמאי תחומה למישור המקצועי (לא גורפת)
- [ ] הדיון לא חורג מטה מ-~⅓ מההחלטה, וטענות לא נדחסות מתחת ל-~⅕ (1.12)

---

## 6. תוספות מקריאת 23 קבצי 1xxx (אצוות 1-4)

הרחבת הקריאה הניבה ממצאים שלא היו בדגימה הראשונית:

### 6.1 מודי פתיחה — נוספו 2 לרשימת ה-5
- **מוד F — "סף + מהות בכל זאת"** — דחיית סף ואז דיון מהותי "ועל מנת לא לצאת בחסר" (1180-1181, 1067-25, 1079-24)
- **מוד G — "סקירה אחרי רמאנד"** — תיק חוזר; פתיחה מתעדת ציות / אי-ציות של הוועדה המקומית להנחיה הקודמת (1024-25, 1071-25)

### 6.2 כותרות משנה — דיון מעובה
לפי הקריאה: כותרות משנה מותרות **לא רק** "כשיש 3+ סוגיות מובחנות". הן מותרות:
- כשיש סוגיות מובחנות פרוצדורליות vs מהותיות (1079-24)
- כשיש 3+ נושאים מהותיים נפרדים (1041-24: קו בניין / פיתוח / עצים)
- בתיק עם הירארכיה: סף → לגוף → סוגיה ספציפית (1067-25)
- בתיק אנליזה משפטית טהורה כסעיף נפרד (1167-25: "הוראות סטיה")

**אין** להשתמש בכותרות משנה כשהסוגיות הן שיקולים בתוך אותו עניין (1126-1141 — תוספת בנייה אחת עם 6 שיקולים — זרימה רציפה).

### 6.3 ציטוט עצמי של בלוקים שלמים
דפנה מעתיקה **בלוקים שלמים** של ניתוח בין תיקים דומים (1071-25 ↔ 1071-1077; 1126-25 ↔ 1126-1141; 1043-24 ↔ 1043-1054). היא מציינת בשקיפות:

> "בהחלטה לעיל שבנו וחזרנו על חלק ניכר מקביעותינו... וזאת על מנת להבהיר שוב את מסקנתנו הגם שהיה מצופה כי תובן בשלב הראשוני"

**עיקרון לסוכן**: כשתיק דומה לתיק אחר שלה — להעתיק את הניתוח שלה, לא להמציא מחדש.

### 6.4 פעלי "אנחנו" שנוספו לקטלוג מטבלה 1.2

| פועל | תפקיד |
|-------|--------|
| **נדגיש** | חיזוק נקודה מרכזית |
| **לא נעלם מעניינו** | הכרה בקושי שלא נדון ישירות |
| **לא נוכל להתעלם מ...** | קביעה קשה |
| **מסקנתנו מתחזקת לאור...** | חיזוק חישובי |
| **נחזור ונדגיש** | וריאציה של "נשוב" — חזרה מודעת |
| **ונבהיר / נבהיר** | הבהרת מה לא הוכרע |
| **ונחדד שוב כי...** | חידוד חוזר |
| **שוב על מנת שלא לצאת בחסר** | להוצאת ערך נוסף |
| **בשולי הדברים** | להבעת הסתייגות בעדינות |
| **מצאנו להוסיף כי...** | תוספת חופשית |
| **מקובל עלינו (הסבר/עמדת)** | קבלת עמדה ערכית *(קורפוס-56)* |
| **לא מצאנו מקום להתערב** | אישרור הכרעת-מומחה *(קורפוס-56)* |
| **ראוי לציין כי** | הצבת הסתייגות/הבחנה *(קורפוס-56)* |
| **יש להבחין בין... לבין** | תיחום גבול-ריסון/הבחנה *(קורפוס-56)* |

### 6.5 ביטויים מסורתיים שאומצו (כל אחד מקבל ציטוט מקורי)
- **"כבדהו וחשדהו"** — לכלי השימוש החורג (מקור: עע"מ 109/12 גבעת האירוסים)
- **"דבר מה נוסף"** — לזכות עמידה של עותר ציבורי (מקור: עע"ם 8723/03 הרצליה)
- **"רע הכרחי"** — לשימוש החורג (מקור: בג"ץ 389/87 סלומון)
- **"כביש עוקף תכנית"** — לשימוש חורג מסולף (מקור: עע"מ 109/12)
- **"טעם לפגם"** — למתנגד עם עבירות בנייה
- **"בלשון המעטה"** — להסתייגות מנומסת
- **"בנדון דנא"** — נוסח מליצי לקדם דיון
- **"דא עקא"** — לתפנית בטיעון
- **"ודוק"** — להבהרה / reductio ad absurdum (מופיע גם בלב רינדור-טענה, להדגשת נקודה קריטית בתוך הצגת עמדת-צד)
- **"ברי כי..."** — קביעה משכנעת
- **"ללמדך כי..."** — מסקנה מציטוט

### 6.6 הוצאות — מטריקס מורחב
ראה טבלה ב-[daphna-architecture-by-outcome.md סעיף 8](daphna-architecture-by-outcome.md#8-סדר-ההוצאות) לפירוט מלא של 6 תרחישים.

חידוש מהקריאה: כשהוועדה המקומית **עיכבה** או **לא צייתה לרמאנד**, דפנה מחייבת אותה (לא העוררים) בהוצאות:
> "לאור התוצאה אלינו הגענו אנו מחייבים את הוועדה המקומית בהוצאות העוררים בסך של 5,000 ₪ לכל עורר"

### 6.7 שקיפות לגבי מצב התקדמים
דפנה מציינת בכל פעם **מה קרה לעתירה על החלטתה הקודמת**:
> "ערר 1071/25 ... (שעתירה על החלטה זו נדחתה לאחר חזרת העותרת ממנה)"

זה לא קישוט — זו מסירת מידע מלא לבית משפט מנהלי שיקרא בעתיד.

### 6.8 עבירות בנייה כשיקול
- מבקש היתר עם עבירות → "שיקול שלא לאשר" (בג"צ 609/75 ישראלי)
- מתנגד עם עבירות → "טעם לפגם" / "חוסר תום לב" (ערר 152/07 עמירה אורלי)
- אבל: "לא חזות הכל" — נשקלים יחד עם שיקולים אחרים (עע"מ 9387/17 המרכז למשפטים)

### 6.9 אזהרה — תיקים שלא בקול דפנה
**1015-24** נכתב בגוף ראשון יחיד ("אינני סבור", "לדעתי") — דעת מיעוט / חבר ועדה אחר. **לא לחקות.**

### 6.10 מצב הרשתות — סטטיסטיקה
- **24 תיקי 1xxx** + **22 תיקי 8xxx** + **2 תיקי 9xxx** = 48 בקורפוס המנותח (וכן 56 החלטות / 2,670 דוגמאות-בלוק באצוות-המדידה האחרונה)
- **~30 תקדמים חיצוניים** ש**דפנה מצטטת באופן עקבי** (ראה precedent-network.md)
- **~15 תקדמים אישיים** שלה עצמה — מהווים את הקאנון האישי שלה

---


## 6.11 לקחים מערר 1200-25 (קרית ענבים, מאי 2026)

השוואה בין טיוטת הכותב לעריכת דפנה חשפה 7 דפוסי סגנון שלא היו מתועדים:

### א. סדר בלוקים — תכניות לפני טענות (1xxx)
בתיקי רישוי, דפנה מעדיפה שבלוק ט (תכניות חלות) יופיע **לפני** בלוק ז (טענות). הרציונל: הקורא צריך להכיר את המסגרת הנורמטיבית לפני שהוא קורא את טענות הצדדים.

**סדר נכון ל-1xxx:** ה → ו → **ט** → ו.ב (רקע מורחב) → ז → ח → י → יא → יב

### ב. תבנית "להלן מתוך" — חובה
כל התייחסות למסמך מקור מלווה ב-"להלן מתוך [שם המסמך]:" כ-placeholder לציטוט/צילום. **12 מופעים** בעריכה, **0** בטיוטה. זהו דפוס סגנוני מרכזי שחייב להיות אוטומטי.

דוגמאות:
- "להלן מתוך הוראות התכנית:"
- "להלן מתוך פרוטוקול הדיון בוועדה המקומית:"
- "להלן מתוך הבקשה להיתר:"
- "להלן מתוך מטרת התכנית:"
- "להלן מתוך תשריט מצב מוצע:"

### ג. רקע עובדתי מורחב — ציר זמן מלא
בלוק ו חייב לספר את "הסיפור" של התיק: הגשת בקשה → פרסום → מספר התנגדויות → ישיבות ועדה מקומית (תאריך + תוצאה לכל אחת) → החלטה סופית → הגשת ערר. הטיוטה נתנה שורה אחת (90 מילים); דפנה הרחיבה ל-3 ישיבות מפורטות (~420 מילים).

### ד. ניתוח "גשר תכנוני"
כשמבקש שימוש חורג גם מקדם תכנית — דפנה מנתחת: האם השימוש המבוקש **תואם** את התכנון העתידי (→ גשר לגיטימי, כמו בכוכבה תורן)? או **סותר** (→ סטייה כפולה)? מסגרת ניתוח שלמה (249 מילים) שלא הייתה בטיוטה.

### ה. עיגון כמותי
דפנה מוסיפה נתונים מספריים ספציפיים: "4,404.98 מ"ר לכלל היישוב vs 1,425 מ"ר מבוקש — 32%". המספרים מעגנים את ההחלטה במציאות ומקשים על ערעור. *(אומת כקבוע חוצה-סוגים בקורפוס-56 — ראו 1.11.)*

### ו. כותרות שטוחות (Heading 2 בלבד)
דפנה השתמשה ב-Heading 2 לכל הסעיפים, כולל תת-נושאים בדיון. **אין Heading 3**. כל סעיף עומד בפני עצמו.

### ז. הבחנת תקדימים inline
במקום סעיף נפרד "הבחנה מתקדימי העוררת" — ההבחנות מנוסחות inline: "באשר ל-[שם פסק דין]" → מה ההבדל → סיכום. דוגמה: "באשר לבג"ץ 6525/15 עמק שווה... אולם ההבדל מהותי".

### ביטויי מעבר חדשים (מעריכה 1200-25)
| ביטוי | הקשר |
|-------|-------|
| "עינינו הרואות" | ממצא מתוך מסמך |
| "הנה כי כן" | לפיכך (פורמלי) |
| "נשוב כאן ונבחין" | חזרה להבחנת תקדים |
| "נוסיף ונבהיר" | הוספת הבהרה |
| "מסקנת הדברים" | סיכום סעיף |
| "משכבר קבענו" | הפניה לקביעה קודמת |


---

## 7. מה עדיין לא ראינו

- **9xxx (פיצויים) דקה** — רק 2 תיקים בקורפוס
- **תיקי דעת מיעוט** של דפנה — האם היא מבטאת מחלוקת אחרת?
- **תקדמים שדפנה תוסיף בעתיד** — הקאנון מתפתח. הסוכן צריך לרענן אחרי כל ingest_final_version.

---

## 8. הצעד הבא — הזרקת הקול ל-`legal-writer`

מסמך זה (יחד עם voice-1130-25.md) הוא הבסיס. הצעד הבא: לעדכן את ה-system prompt של `legal-writer` (ראה `~/.claude/agents/legal-writer.md` או `mcp-server/.../get_style_guide`) כך שיכלול:

1. הקבועים מסעיף 1 (כולל 1.11–1.13)
2. ההוראות האופרטיביות מסעיף 5
3. תבניות העתקה מסעיף 4 (כולל 4.8)
4. אנטי-דפוסים מסעיף 3
5. הפנייה לטבלת מודי הפתיחה (2.1)

זה דורש קריאה של ההגדרה הקיימת של `legal-writer` ועדכון מבני שלה.